144 



dil zúrodněných vajíček, bucf opadne voda a vajíčka zůstanou na suchu, bud zmrznou 

 při mrazech pl^íliš časných, buď je vyslídí dravý pták nebo loupeživá ryba. 



Aby polěr pstruhový před takovými škodlivými následky uchránil, sbíral jej Remy 

 nejdříve do velikých dřevěných deskovilých beden, kteréž do pramenité vody postavil. 

 Ale zkouška ta nepodařila se mu docela. Jak měl také zúrodněná vajíčka od zne- 

 úrodněných rozeznati ? Nebof stává se často, že se teprva po několika dnech se sam- 

 čím mlíčím stýkají. Odhodlal se tedy Remy, pozorovati pstruhy co nejbedlivěji při výkonu 

 plodním. Leže ve trávě u břehu potoka pozoroval bedlivě všechny přípravy, které sa- 

 mice před kladením jiker koná; ani studená noc listopadu neodtrhla jej od tohoto po- 

 zorování, až konečně seznal, že se samice břichem o písek tře nejenom proto, aby 

 vajíčkům připravila hnízda, nýbrž také aby vajíčka tím snáze z břicha vytlačila. I hned 

 si zpomněl, že jikrnatý pstruh též při slabém tlaku ruky jikra vypouští, a nemeškal tento 

 pokus opakovati. Vzav na to samce vydobyl z něho tímtéž spůsobem mlíčí, a smíchav 

 oboje, jikra a mlíčí, ve vodě, pozoroval s radostí, že se voda jemně zakaluje a va- 

 jíčka po nějakém čase uprostřed černou skvrnu dostávají. Vajíčka taková považoval od 

 té doby za zúrodněná, a však seznal hned, že je nemusí teprva pracně sbírati, nýbrž že 

 je může sám umělým spůsobem zúrodňovati. Po několika zkouškách podařilo se mu do- 

 konale, i u větší míře toto zúrodnění vyvésti. 



Již u samého cíle svých snah byl by Remy při svých skrovných prostředcích 

 všeho prospěchu svého vynálezu se musil odříci, kdyby se s ním nebyl spojil jiný dů- 

 myslný muž, G e h i n, kterýž tomuto podniknutí v celé Francii živé oučastenství zjednal. 

 První pokusy Remy-ho padají do roku 1840, ale teprva 23. října 1848, když Qua- 

 trefages ve francouzské akademii o umělém rozplozování ryb četl, nevěda o výsled- 

 cích Vogesského rybáře, uveřejnil Ha.xo, sekretář Vogesské učené společnosti, obšírnou 

 zprávu o zkouškách a pracích Remy-ho a Gehina. Akademie ustanovila ihned komisí 

 (Duménil, Mi In e-Edwa rds a Va 1 e n ci ennes) k vyšetření celé věci, načež 

 v září r. 1850 Milnc-Edwards v akademii velmi krásnou zprávu o podniknutí jmeno- 

 vaných Vogesských rybářů přednesl a ministerstvo k vydatné podpore vyzval. 



Vláda uzavřela odměniti se oběma rybářům a udělila Remy-mu tabákový sklad 

 a roční podporu 1500 franků; Gehinovi též tabákový sklad a roční podporu 500 franků. 

 Již r. 1851 vyslalo ministerstvo Gehina do rozličných departementů, aby se tam o roz- 

 množování ryb pokusil, což se docela podařilo. Dle návrhu prof. C o s t e, kterýž se té 

 věci pilně ujal*), byl konečně v Huningách vzorní ústav pro umělé rozplozování 

 a chování ryb založen, odkud se pomocí tohoto nového umění všechny řeky Francie 

 dobrými rybami oživili mají. 



S velikým prospěchem ujmula se téže věci hospodářská jednota v Ba- 

 vor í ch, i zarazila v Mnichově zvláštní ústav ryboplodní , odkud vloni mladý rybář 

 p. Kuffer do vzorního ústavu v Huningách odeslán byl, aby se dokonale se všemi 

 okolnostmi seznámil. Mezitím obíral se Dr. Fraas, oud též jednoty, důkladnými 

 zkouškami v tom oboru, jmenovitě s rozplozováním pstruhů, a obdržel nejprospěšnější I 

 výsledky, o čemž ve zvláštním spisu zprávu podal**). 



') Cotte, InstrnctloDs sur la Plsciculture. 1853. 

 *») Die kúnstliche Fischerzengung nach den Erfahrungen der kttnstllchen Fischzuchtanstalt des 

 General-Comité des landwirthschaftlichen Vereines von Bayern an der k. Ceutral-TWerarznei- 

 schnle zu Miinchen, von Dr, Fraas. Múncben, 1864. 



