146 



oíoh nebo 'jiných jímkáobj o nichž dále pojednáme, a dají se aa ta místa, kde se vy- 

 libnouii majl^ při éěiňž se i á mlóčnatou vodou tam' přelijí. Dobije jest, jemným po- 

 hybem nádoby pMmícbati tajíéka hned po Zúrodněni. Udr£«ní potřebné teploty jest 

 při tom ale tňmtň \éoi. 



Jisté znamení, že vajíčka jsou příliš staráj totiž že již v mateřském těle jalo- 

 vými se stala a zúrodniti se nedají, jetí zbSlení jejich ve vodě brzo po vytlačení. 



Pokud jest známo, nemají minerální látky, ve vodě obyčejně rozpuštěné, žá- 

 dného škodlivého vlivu na umělé vyvinutí ryb. Voda z vápenných vysočin jest v tom 

 ohledu tak dobrá, jako voda z prahor. Rostliny vodní, podle nichž se již obyčejně 

 pstnižné potoky pOznati dají, jako rozrazil potoční (Veronica Beccabunga), rozrazil 

 vodní (V. AnagalliS), řeřicha, rdest (PotamOgeton), závisí více od teploty nežli od látek 

 ve vodě rozpuštěných, zrovna jako rostliny pozemní, jejichž okresy též více od poměríí 

 ponebí, nežli od látky pozemní závisí. Ostatně jsou tyto rostliny, pravé to rejdiště ná- 

 lévDíků, červů a měkkejšů, pro první potravu pstruhům užitečný. Nanejvýše jest ale dů- 

 ležitý vzduch ve vodě obsažený, poněvadž vajíčkům a zárodkům potřebný jest, jakož 

 i pohybování vody , kterým se vzduch do vody připravuje. Kladení cihel nebo ko- 

 vových nádůb do nádržek pstruhových může býti poněkud škodlivé, poněvadž se jejich 

 okysličením voda částečně rozkládá. Silné alkalické látky, jako nehašené vápno, usmr- 

 cují jíkra velmi náhle. Hniji-li ve vodě odemřelá vajíčka nebo kusy ryb, vyvinují se 

 škodlivé plyny, jež voda pohlcuje a tak rybám škodlivou se stává, anebo je na povrch 

 vyžene a v olejovité kapky promění (olejový plyn). 



Na viýíčkáoh samých nedá se při zúrodnění, kteréž se vždy nanejdéle za pět 

 minut vykoná (poněvadž semenní vlákna jen 8 — 15 minut životní činnost jeví) mimo 

 jemné zakalení ničeho pozorovali. Zárodková bublinka ukáže se ale brzo pod tmavou 

 skvrnou. Dá-li se vajíčko do čisté vody v sklenici, pozoruje se na něm již po 24 ho- 

 dinách v hořejší třetině tmavá příčka, která naznačuje mez vnitřní žloutkové blánky, 

 oddělující se od zevnitřní kůže. Uprostřed vnitřní blánky na tmavé příčce tvoří se 

 jeden, pak dva a konečně někohk pahrbků četnými olejovými kapkami obstoupených, 

 a za čtyry dni jest tento tak nazvaný úkaz vroubení (Furchungsprocess) ukončen a ne- 

 . omylným znamením podařeného zúrodnění. Polom spatřuje se jenom zevnitř bílá, málo 

 průsvitná , okrouhlá skvrna — taktéž na mezi vnitřní blánky — obstoupená velikými 

 krůpějemi oleje. Po 10—14 dnech (u pstruhů) změní se tato zponenáhla světlejší skvrna 

 v ten spůsob, že se proti světlu uvnitř ve vajíčku nejdříve kroužek, pak zárodek homo- 

 lovitě ukončený a k zárodku hrachového zrna podobný, ukáže. Nyní pozná již i méně 

 znalý zúrodněné vajíčko. Po čtyřech nedělích ukáží se u pstruhů, o něco později 

 u lososů, dvě černé tečky — totiž oči zárodku, jenž v té době již docela patrně srdcem 

 a krví opatřen jest. Po 43 — 56 dnech vylíhnou se konečně rybičky , a sice nestejně, 

 mezi 3 — 4 dni. Vajíčka, která ještě po 3—4 nedělích vnitřní příčku neukazují, nýbrž 

 jenom bílou skvrnu, pH tom ale průsvitné zůstávají, jsou uezúrednčná. Bílá skvrna obje- 

 více se spočálku u váeoh v^íček, a teprva později jest tedy znamením jalovosti. 



Rybičky vylíhlé, které se bedlivě pod kam«ny sciiovávají, nechají se lam, kde se 

 vyllhly, a jako před tím odstraňují se odemřelá vajíčka a povstávající plíseň. Po 3 — 4 

 nedélích přesadí se konečné mladé ryby tem, kde zůstati mají. Umělé krmení noni pro- 

 spěšné. V první době mají malé rybičky také málo nepřátel. 



