160 



nebot v brzce stává máj opět za svým právem osvědčujíc se opravdovým Vesny synem, hodným 

 svého slovanského jména, jimž bývá nazýván květen či trn o puk. V máji stýká se troji hlavni 

 úkon v rostlinstvu. Příroda dovršnje olištěnl keřův 1 stromův, zvláště pak usiluje o vykvětáni 

 rostlin, a přivádi již některé plody ke zralosti. 



Od 1—12. května odívají se listím ostatní u uás obecni stromové, jmenovité : buk (2. května), 

 jehož statečnosti málo lesních stromů se vyrovná, pak Slovanům posvátná lípa velkolistá (4. května), 

 muk sněžný (Sorbus aria), dřín obecný, a ostatní již v dubnu odkvetlé topoly (Populus canescens, 

 alba et nigra) a vrby, jichžto nejméně dvacet druhů na Štvanici se nalézá (5 — 11. května); dále 

 javor obecný a jeseň ztepilý (7. května). Tehdáž rozvijí se dále u starých již Germánů proslavený 

 dub křemelák (Quercus peduuculata, 6. května), jakož 1 buk, květ s listím zároveň. Současně 

 (9. kv.) pokrývá se šácholau ozdobný (Maguolia yuian), sláva krasosadn Salmovského, dříve svým 

 bílým pivonliovitým květem a později širokými listy, an krátce po něm (II. května) ořešák králov- 

 ský své voňavé jehnědy a lisli rozvíjí a trnovník obecný (Robínia pseudoacacia) ze všech u uás 

 vůbec rozšířených stromů téměř nejpusléze (12. května) se olistnje. Paměti hodno jest, že z keřův, 

 jichžto olištěni z větší části již na konci dubna jest dovršeno, právě dva někdy Bacchovi zasvěcené 

 keře, břečtau blust (Hedera helix) a réva vinní na týž den (10. května) v mladé listi se odívají. 

 Nejkrajnější dobu olištěni mezi 13. — 31. květnem uzavírají vůbec stromy a keře jižní Květeny, 

 k nimž přináležejí liliovnik (Liliodendrou tulipifera, 13. května), vodoklen západní (Platanns occl- 

 dentalis, 14. května), moruše bílá (16. května), pak trubač (Bignouia catalpa) a Pavlonia imperialis 

 (86. května), která teprv za novějšího věku významnou ozdobou našich zahrad se stala. 



V tuto dobu bývá olištěni keřův i stromův našeho okolí dovršeno. 



Nedomnívám se, že by tento dovršený úkon v krátký přehled vzíti, zde bylo nemístné. 

 Ohlédnoucim se ješté jedenkráte okem hádavým po tomto úkazu bude nám patrno, předně že olištěnl 

 kefův a stromův v našem okolí, započínajíc od 10. března, trvá až ku konci května, pak že se dělí 

 T trojí dobu, totiž ve sporadickou od 10, března až do 20. dubna, ve hmotuatou od 

 21. dubna až do 1. máje, a v doplňující, která sáhá od 2. až do 31. máje; konečně 1 to zřejmo 

 jest, že olištěni počíná od keřův a postupuje ke stromům, tak že olištěni keřův z větší části okolo 

 30. dubna již svého ukončení dosahuje. 



K rostlinám v máji vykvětajicim se obrátíme budoucně. P. DtorshiJ. 



Zpráva o schůice přirodnického odboru Českého Musea dne li. dubna 1854. 



Pan prof. J. Purkyně četl poučné pojednání o prostonárodním spůsobu, jakým by se příro- 

 dopis pěstovati dal. Pojednání to jest s čísle tomto vytištěno. 



Na to přednesl p. Jan Krejčí zprávu o balvanech vápenných, na Piešivec blíž Berouna 

 v pravěku proudem vodním zanesených, jejichž původní ložlště, dle skameněUn v nich obsažených, 

 na okolí Berounské poukazuje. Podrobněji jest o této věci pojednáno v právě vyšlém popisu 

 okolí Pražského od Jana Krejčího (v knihkupectví Řivnáče za 24 kr. stř.). 



Obsah. 



o spůsohu učeni se pfirodnim vědám bei «cíi%'cA učených a učebných prostředků. Sepsal Dr. Jan 

 Purkyně. — O uméUm roimnoíotáni a chováni ryb. — Drobnosll : Plavba na Dunaji i Bě- 

 lehradu srbského do Černce. Dokončeni. — Umělé roímnoíováni slromů. Od Frant. Spatného. 

 Pokračování. — O pěslotám rína v Čechách. Sepsal Filip Čermák. Pokračováni. — Při- 

 sp ěceh ku pfirodnimu kalendáři Praiského okoli. Od Prokopa Dvorského. — Zpráva o schůíce 

 přirodnického odboru Českého Musea dne li. dubna b. r. 



Tiskem Bedřicha Rohlíčka v Praze 1854. 



