165 



k hlavS pnou. Zeber jest tolik jako prsních obratlá, pět k prsní kosti přirostlých čili 

 pravých, a patnáct nepravých. Kliční kost, která u šelem a opic a u člověka od lo- 

 patky k prsní kosti jde, schází u slona jako u všech kopytáků, nebol se nachází jenom 

 u zvířat, která předních končetin ještě k jiným oučelům nežli jen k chůzi potřebují, 

 n. p. k uchopení kořisti, k hrabání, jako mnozí z hlodavců atd. Pánvice jest velmi ši- 

 roká a vyznačuje se od ostatních ssavčích pánvic tím, že přímo dolů stojí. I to při- 

 spívá k zvýšení zadních končetin. Jako pánvice tak i lopatka, pánvice to předních kon- 

 četin, přímo dolů sáliá a odchyluje se ode všech lopatek jiných čtveronožců tím, že 

 její zadní strana jest nejkratší, přední ale tak dlouhá jako hřbet lopatky, který jest 

 opatřen velikým hákem. Největší délka lopatky tedy přímo nad kloubem ramenním se 

 nachází, kdežto u jiných zvířat s oním kloubem úhel tvoří. Kloubní jablko ramene, 

 jakož i kloubní prohlubina v lopatce jsou napřed prodlouženy, tak že končetině jenom 

 napřed a nazpátek pohybovati se dopouštějí, nikoliv ale na stranu, alespoň ne v té míre, 

 jak to nalézáme u zvířat s jablkem docela kulatým. Kamenní kost opatřena jest vel- 

 kými prohlubinami, ve kterých jsou silné svaly nasazeny. Zvláště veliká jest prohlubina 

 hřbetem kostním ohrazená, pro sval od výrůstku lopatky k ramenu jdoucí (Deltoideus), 

 který celou nohu vyzdvihuje. Taktéž veliká jest prohlubina nad dolením kloubem ra- 

 menni kosti pro sval (Biceps), který od ramenní kosti ke zpodnímu ramenu jde, jež vy- 

 zdvihuje. Dolení rámě složeno jest z vřetenní a z loketní kosti. Loketní kost má 

 velmi veliký výrůstek, ku kterému se silné svaly od ramene hořejšího připevňují, 

 které nohu narovnávají. Dolení klouby vřetenní a loketní kosti spočívají na kořenních 

 kostech. Kořen ruky složen jest z osmi kostí, ve dvou řadách uspořádaných. Mezi- 

 ruční kosti, kterých jest pět, jsou veliké; po nich následují prstní kosti, jichž každý 

 z pěli prstů má tři, palec jen dvě. Kořenní, meziruční a prstní kosti jsou nepohyblivé, 

 šlachami a sádlem prostoupené, tak že je nelze poznati u živého zvířete, leda když na- 

 značeny jsou pěti kopyty, v kůži jako ukousané nehty sedícími, kteréžto tíží, jakou nésti 

 musí, vždy bývají velmi otřeny. Kosti zadních končetin slona jsou hladší, jen píšfalová 

 kost má vysoký hřbet. Prsty v zadní noze jsou jen čtyry. Velrybové, jak z dřívějších 

 článků známo, nemají zadních končetin, nýbrž jen ocasní ploutve ze samého sádla a šla- 

 choviny bez kostěné podstaty. Jejich přední končetiny mají jen svaly od lopatky k ra- 

 menní kosti jdoucí, které celou ostatní končetinou v ploutev srostlou pohybují. Tuleni 

 aneb mořští psi jsou o stupeň vyvinutější. Předně jejich přední končetiny mají svaly 

 na hořejším i dolejším ramenu jako kopytáci, jen ruční kosti jsou v ploutve s nehty 

 srostlé. Pak mají i zadní končetiny, které ale podobají se ku ploutvím velryb tím, že 

 jen od pánvice k stehenní kosti svaly se nasazují, které celými zadními končetinami 

 v ploutve srostlými pohybují. Slon a kopytáci vůbec stojí tedy nad tuleni i tím, že 

 jejich přední a zadní nohy alespoň ve dvou článcích, t. j. stehenní a lýtkové kosti, pro 

 sebe jsou pohyblivé. Ve vyšších třídách ssavectva nachází se vždy větší pohyblivost 

 prstů, až u opic a u člověka končetiny již jiné jméno mají, totiž ruce slují. 



Slon ale také má ruku pravdivou, ač jen s jedním prstem, totiž chobot. Již 

 jsme se o něm zmínili, když byla řeč o jeho připevnění k lebce. Jest to ústroj, 

 jakéhož u jiných ssavců není. Mát on totiž skladbu svalovou, která na červí a na 

 hlemejždí tělo připomíná a docela bez příkladu jest u všech páteřníků, kde všecky 

 pohyblivé části kostní podstatu neb kostru mají. Chobot se skládá z podélních, z kruž- 

 ních a šikmo i křížem jdoucích svalových vláken. Skrčením podélních vláken celý ry- 



