177 



Oekonomische Neuigkeiten. V Praze 1847); o snétivinách obilí a o námeU, o mykolo- 

 íických pozorováních, o Karlovarských nálevnicích atd. 



Slráviv Corda více let v dosti bídných okolnostech zevnitřního života, nemaje 

 ani nejmenších jistých příjmů, ba podryv neunavenými studiemi vědeckými z většího dílu 

 své bez toho od mládí vrtkavé zdraví, obdržel konečně r. 1835 prostředkováním slo- 

 vutného hraběte Kašpara Šternberka (viz životopisní jeho nástin v „Živě* ročník 

 1853) místo kustoda sbírek živočišných při Českém Museu. 



Příznivé okolnosti, kteráž se mu zde naskýtala, — by totiž spůsobem pro vědu 

 užitečným bohatých pokladů přírodnin a vzácných kněh použil — Corda v takové míře 

 porozuměl, že mimo nadřečená pojednání v časopisech znamenitou řadu obsažných a samo- 

 slatných prací sepsal a vydal, o nichž nelze mně na tomto místě obšírněji mluviti. Ve- 

 likolepě založené a co výsledek mnoholetého badání šCastně provedené dílo byly zvláště 

 jeho: Icones fungorum hucusque cognitorum (v Praze 1837—42 v pěti dílech s nesčí- 

 slnýn-i obrazci) a skvostná: „Prachtflora europáischer Schimmelbildungen" (v Lipsku 

 1837 ve Fol. s 25 malovanými tabulkami). Obé tyto i co do vnitřního obsahu i co do 

 zevnitřní skvostnosti výtečná díla rozšířila za krátký čas pověst spisovatelskou C o r- 

 dovu i za hranice rakouské, ba i německé, a potkala se zvláště ve Francouzích 

 a Angličanech, vyjma několik káratelů, se všeobecným zalíbením, co se dotýče důklad- 

 nosti obsažených v nich badáních drobnohledních. — Menšího uznání dostalo se mu 

 ohledně zpytování palaeontologických, jež dílem složil ve svém : „Prodromus einer Mo- 

 nografie der bohmischen Trilobiten" (v pojednáních král. české společnosti nauk, V. po- 

 kračování svazek 5. V Praze 1847), odváživ se zde na obor zpytování přírody jemu 

 poněkud méně známý, a udání jeho byla výtečným paíaeontologem Joachimem Bar- 

 randem, v klassickém díle: „Le systém Siluriene du centre de Bohéme (v Praze 

 a v Paříži 1853), na velmi důkladný spůsob opravena. — Velikou i vnitrní cenu má, také 

 C ordu v skvostný spis: „Beitráge zur Flora der Vorwelt" (Prag 1845 Fol.), a neméně 

 původní znamenité dílo : „Anlcitung zum Selbslstudium der Mykologie" CPrag 1842), 

 v kterém se nová důsledná soustava všech hub nalézá, ačkoliv ji za dokonalou uznati 

 nemůžeme. — 



Osobně Corda spoluoučinkoval — jak se i s plným právem při celé jeho povaze 

 a živoucí horlivosti pro vědu jednou za povolání vyvolenou očekávati mohlo — při ce- 

 stujících schůzkách německých přírodozpylců a lékařů založených od Okena; zábavně 

 přednášel v Praze, ve Vratislavi i v Stuttgarte, při čemž učinil si leckteré osobni známosti. 



V uznání ctiplném vznešeného jeho působení vědeckého poslány byly Cordovi 

 během těch let diplomy ode mnohých z nejváženějších společností učených, z kterých 

 však jenom připomenouti chci cis. akademii věd ve Vídni, král. českou společnost 

 . nauk v Praze, botanické společnosti v Řezně a Edinburce, společnost věd v Luttichu, 

 entomologickou jednotu ve Štětině, přírodovědeckou jednotu Harckého pohoří. Při svě- 

 cení 5001eté památky založení Pražské university 1848 vyznamenán jest tím, že 

 zvolen za čestného doktora lékařské fakulty zdejší. 



O smutném nadřečeném skončení Cordovu až podnes nic jistého nevíme. Po- 

 ručením a nákladem šlechetného knížete Frant. Co llore do-Manns fe Ida podnikl 

 v říjnu 1848 cestu do severoamerického okresu Texas, by krajinu tuto přírodovědecky 

 a v ohledu na státní Okonomii prozpytoval. Veškeré při této příležitosti nasbírané věci 



živa 18M> 12 



