200 



pak ustydlých, tu již větším právem na vědeckých luCebních základech se opírajíce, 

 můžeme nazývati sklo solí; aniž nám odporné zdáti se bude, když poznáme, že sklo 

 i v stále tekutém spůsobě býti může, jako jest n. př. sklenSná voda (Wasserglas). 



Pojem skla co soli vede nás pak do oboru chemie, a tam ne jinak než pozná- 

 ním eelé soustavy chemické pojmouti se dá. Dále nám ukazuje křemen, jedna ze sklá- 

 dajících částek skla, do oboru mineralogie, kde rod křemelovitých kamenů a hlatí mezi 

 nejznačnější náleží; z mineralogie pak přecházíme v sledu kremele do geognosie, kdežto 

 křemelovité skály hlavní části prvohor skládají. Rozšíříme-li svou zkušenost po oboru 

 fysickém, poznáme na skle vlastní lámavost světlových paprsků u rozličných druhů skel, 

 vlastní též rozptýlivost barev, ano i pod jistými výminkami polarisování světla, vyvádění 

 a poutání elektřiny. Slopujeme-li dále užíváni skel všelijak utvořených v nářadí a ná- 

 dobí pro domácnost, řemesla, umění a vědy, vidíme jeho nesmírnou důležitost : tu 

 nádherné nádoby skvostných komnat a stolů, tu světlovodič a spolu ochrana před ne- 

 pohodou, k čemuž slouží okna, ohromné sklenníky a skleněné domy; tam zas větší díl 

 nářadí a nádob chemických, jenž nejlépe průzračným, kyzům a žířim vzdorujícím sklem 

 zastoupen býti může; optika podstatně na tvořivosti, průzračnosti, světlolomnosli skel 

 založena jest, a ta nám otvírá nebesa i nejvniternější, nejdrobnější budovu životvorstva 

 pozemského. Ano i do životvorstva sáhá hmota křemele, kdežto v rostlinstvu v mnoha 

 rodech, zvláště u přesliček a trav, nemalou část hmoty skládají; zdali živokové málo po- 

 hybliví s křemelovitými pancíři, ve všech vodách stojatých nalezení jako navicula, gal- 

 lionella a j. k řasám nebo k prvočním živočichům náležejí, ještě přísně rozhodnuto 

 není, ostatně v živočišslvu v perech ptačích nemalá část křemele mezi lučebnými prvky 

 jest nalezena. Tak jsme na jednom příkladu poznali pohybování svého obmyslu, počína- 

 jíce od prvotní sprosté představy, rozšiřujíce se' v oborech řemesel a živností, lučby, 

 fysiky, astronomie, botaniky, zoologie, fysiologie, čímž změna oné prvotní na vědeckou, 

 s celkem vědy slučitelnou představou se udala. 



Dále sobě vyvolíme k podobnému rozjímání představu vody. Jako každá před- 

 stava u vyvinování člověka jednotlivce i celého lidského pokolení má svou vlastní hi- 

 storii v obvodu zkušenosti sprosté, řemeslnické, vědecké, tak zvláště také voda. Dítě 

 nejprvněji seznámí se s vodou v koupeli, pak i pitím; později stane se voda jeho 

 hračkou s tím milým šplícháním, žbluňkáním a mácháním v ní, při čemž poznává její 

 hmatatelné, slyšitelné i viditelné vlastnosti, pak i její pohyblivost a přetvořivost. Dále 

 poznává vodu vařící, v páry přecházející a zase se srážející, ano i změnu její v led, 

 a opětné toho roztáni a navrácení se na vodu. V kuchyni pozná mladík všelikou po- 

 třebnost vody k vaření jídel, k čistění nádob a ku prádlu. Pak jej vede libopytnost na 

 dvůr k studni, ke korytům, rourám, nebo na venku k potůčkům, rybníkům, bahnům, 

 k řece. Nastane-li déšf, poznává nové vody vlastnosti, ano odvádí ji s oblak, kamž 

 parami že vystoupila, lehce se domýšlí. To vede k pozorování oblaků, jejich různo- 

 tvárného nahromadění, pohybování, shrnování se na temeništi hor vysokých, stékání 

 v potocích, sbírání se v řekách, padání velkolepými vodopády. Kde u moře bydleli 

 dáno, tam se hned voda pozná výjevy velikánskými, někdy i hroznými. Tu máš hla- 

 dinu mořskou obzor ukončující, tu zas rozličné čeření a přelévání se vln malých i vel- 

 kých, občasný mořský přítok a odtok, bouření moře, soli z vody mořské vypařováním 

 nabyté, rostliny a živočichy v něm žijící, mořeplavectvo malé i velké. Jiné poznávání 

 Yod a jejich vlastností nabýváme v soukromném živobytí užíváním všelikých druhů kou- 



