'207 



viceini. V nejvyšším stáři ztratili zase stoličky až na největší zadní. Mastodon evropský 

 tl\Iastodon anguslideus, ouzkozubý) neměl ani vyrostlý více než tři stoličky najednou 

 (ne tak široké jak u amerického), a tyto jen se čtyřmi, u nejslaršich s pěti brada- 

 vičkami; tesáky měl v obou čelistech jako americký. Ostatní kosti neliší se hrubě od 

 kostí amerického mastodonta, a též tu samu velikost mají. Nacházejí se v Anglicku, 

 ve Francouzích, Spanělích, Vlaších a v Švýcarsku, V Cechách až posud nebyly žádné 

 nalezeny, a v celém Rakouském mocnářství jen v Chorvatsku. Podobni druhové se 

 nacliázejí v jižní Americe a v Asii; také v Novém HoUandsku se jednollivé kosti našly. 

 Ukončím popsání chobolovitých mnohokopytníků s rodem Dinotherium, který, 

 pokud jen lebka byla známa, k velrybám se počítal, podle koslí ale, které se v Abts- 

 dorfu na moravských hranicích našly, k sloníjm náleží. Stoličky poněkud se blíží k zu- 

 bům mastodonta, jen že hned z počátku v pi^íční ostré kraje jsou rozděleny, což u ma- 

 stodonta jen tenkráte se stává, když bradavičky se otrou. V hořejší čelisti neměl te- 

 sákil, jen v dolejší, dolů ohnuté. U Abtsdorfu nalezené kosti chovají se v Českém Mu- 

 seu. Zvláště zachovalé jsou mezioční kosti. Podle oněch zbytků hodlá p. professor Reuss 

 vydati popsání dinotheria. 



O přeslicích, micovkách a plavuních. 

 Od Julia S ax a. 



Pojednavším v předešlých rozpravách o houbách, rasách, lišejnících, meších a ka- 

 pradí, zbylo nám jenom ještě vyložiti tri nejvyšší řády výtrusných rostlin, totiž, pře- 

 slice, mičovky a plavuně, abychojn obraz celého nižšího rostlinstva doplnili. 

 Ačkoliv řády tylo takovou rozmanitostí tvarů a lak velikým počtem rodů a druhů se 

 nevyznamenávají, jako předešlé, jsou předce poměry jejich ústrojnosti velii)í zajímavé. 

 Přeshce zná skoro každý z vlastního názoru ; rostou v hojnosti na písčitých polích, při 

 močálech a na vlhkých lukách; plavuně se již více ukrývají do houští severnějších lesů 

 nebo na vyšší hory, a jenom některé z nich, které z teplejších krajin pocházejí , pě- 

 stují se také jakožto ozdobné rostliny v zaliřivárnách a sklenících ; mičovky konečně 

 obsahuji samé vzácné roslhny, kleré porůznu na zemi roztroušeny jsou. 



Bylo již dříve podotknuto, žo se celé rostlinstvo rozvrhuje v jednotlivá skupení, 

 z nichž každé dle zvláštního vzoru jest zřízono, tak že každá rostlina jednoho skupení 

 na sobě nose znak tohoto vzoru. Když jsme pak pojednávali o jaterných meších, uká- 

 zali jsme, kterak jisté čeledi nepřestávají na jednom vzoru, nýbrž zároveň podle 

 dvou vzorů se řídí, čili jiuak řečeno, že tvoři přechod od jednoho vzoru ke druhému. 

 Takovéto přechody jsou pro rosllinopisce nanejvýše zajímavé, poněvadž v nich zákony 

 ústrojnosti některé zvláštnosti ukazují, jimiž pozorovatel své zkušenosti prospěšně dopl- 

 iluje a nestálost rostlinného tvaru po?nává. 



V lom ohledu jsou přeslice, mičovky a plavuně pro porovnávajícího rosllinopisce 

 právě nanejvýše zajímavé; náležejí sice k rostlinám výtrusným, ale mají již lakové 

 zvláštnosti, že se také ku kvetoucím a scmenným rostlinám přibližují. U jaterných me- 

 chů a kapradí dovršuje se výraz výtrusné rostliny nejdokonaleji; u těchto ale ztrácí se 

 výraz tento již zponenáhla, a za to objevují se jiné znaky, které ovšem teprva u kve- 

 toucích rostlin svého úplného vyvinutí dosahují. Však nejenom co do tvaru, nýbrž i co 

 do doby tvoří podotknuté tři poslední řády výtrusných rostlin přechod z věku minulého 



