rozeznávají. Semeno jest velmi složený útvar a obsahuje v sobe již celou budoucí 

 rostlinu v zárodku ; výlrus ale jest jednoduchá bufika, z níž se klíček dělením jejím vy- 

 vinuje. Dále shledáme, že z výtrusu bezprostředně rostlina povstává, která není to- 

 tožná s tou, na níž se výtrus vytvořil. Tuto z výtrusu povstávající část jmenují rostli- 

 nopisci u kapradí, přeslic, mičovek a plavuní první klíček (Prothallium). U jater- 

 ných a pravých mechů povstává listnatá lodyha bezprostředně z výtrusu, a má tedy 

 tentýž význam co první klíček, a nese jako tento pohlavní ústroje. 



Rostlina bezprostředné z výtrusu se vyvinující nazývá se ledy u víech pěti řádů 

 pohlavní rostlinou. V této pohlavní rostlině teprva povstane nová samostatná 

 rostlina, v níž se konečně výtrusy vytvoří. U mechů jest tato rostlina pouze co stopka 

 a plodonosná tobolka vyvinuta, u kapradí ale tvoři již mohutný vějíř, ba i kmen dlou- 

 holetý. Tato druhá rostlina nazývá se u všech pěti řádů plodní rostlina. Mů- 

 žeme dle toho u každé pohlavní tajnosnubné rostliny tři doby rozeznati: 1. dobu vy- 

 tru sní, 2. dobu pohlavní, .3. dobu plodní. 



Co se výtrusu týká, neobjevuje se u patero těchto tříd žádných podstat- 

 ných rozdílů. 



Pohlavní rostlina jest nejvyvinutější u jaterných a pravých mechů, u nichž 

 zase plodní rostlina jest nepatrná. U kapradí a přeslic jest ale mnohem menší nežli 

 plodní rosthna, a má krátký život ; u mičovek a plavuní jest nejmenší, u oněch vypl- 

 ňuje výtrusní blánu, u těchto představuje jenom zelené tkanivo na výtrusu. Co se týká 

 tvaru, jest u nižších jaterných mechů přechodem lodyhy a listu (vějířem), u vyšších 

 jaternatok a u pravých mechů má složitou soustavu osní a pravé listy; u vyšších řádů 

 jest zase jednodušší ; u kapradí v podobě ledvinité plochy, u přeslic co rozvětvená 

 bnňkovina, u mičovek a plavuní co skupeni buněk beze všeho zvláštního ústrojí, 

 U mechů jest pohlavní rostlina obyčejně dle pohlaví obojetná, taktéž u kapradí, u pře- 

 slic jest pohlaví porůzné ; u mičovek a plavuní pouze samicí, poněvadž se ze samčích 

 výtrusů žádná pohlavní rostlina nevyvinuje. 



Plodní rostlina jest zase u mechů malá, jenom ze stopky a tobolky slo-^ 

 žena; u kapradí mohutná, v kmen, vějíře a šupinaté listy vyvinuta; u přeslic má osní 

 soustavu s listovými pochvami, u mičovek osu s vějíři, u plavuní s pravými listy. 

 U mechů, kapradin a přeslic vyvinuje plodní rostlina jenom jeden spůsob výtrusu, u mi- 

 čovek a plavuní ale dvojí spůsob, samčí a samicí. Plodní rostlina stává se postupem 

 řádu vždy dokonalejší a pohlavní rostlina vždy podřízenější, až se tato konečné jenom 

 co část plodní rostliny objeví. Tím spůsobem dalo by se ještě mnoho porovnáni vy- 

 vésti, dostačí ale uvedené. 



Ukončíme pojednání loto souslavnýni rozvrhem všech lajnosnubných rostlin, ja- 

 kožto výsledkem předešlých rozprav. 



' Sjímáme všechny podotknuté řády pod společným jménem výtrusní ch rost- 



lin. Tyto rozvrhují se na dvoje skupeití: I. bezpohlavní, fl. pohlavní. 



1. Bezpohlavni výtrasni rostliny. 



A) Ze stejných buněk složené. i 



1. Houby, složené z buněčných vláken bez zeleného barviva | 



2. ftasy, složené z buněčných vláken nebo buněk se zeleným barvivem. I 



