no 



ienf. Vrstvy opnky »amy jsou jenom v bezprostředním okolí cedlčg zdviženy, a již ve vzdálenosti 

 několika sáliů leží docela vodorovné, jako všude jinde. 



Jest to podivniiodDý úkaz, že právě na blízku čedičových lior, jejichž původ si jinak my- 

 sliti nemůžeme , nežli že co polotekatá, k lávě podobná látka ze země vyrazily, sloh křídového 

 útvara tak málu proměn ntrpuje. Bezpochyby byl náraz prudký a krátký. — 



Rozkošná výhlídka na Mělnické okolí upoutá mimo to každého, kdo tento zeměznalecky za- 

 jímavý vrlek navitivi. Jan Krejči. 



Kaučuk a guíta percha. 



Jest to zvláštní výjev v říši rostlinné, že se z mnohých rostlin při nejmenším dotknuti prýšti 

 ifáva k mléku podobná, ostrá, leptavá, ono I jedovatá. Tak lze viděti tuto mléčnou štávu u salátu 

 vyběhlého, u vlaštovičníku, u pryšce a j. V krajinách našich se ovšem jen málo takových rostlin 

 nachází, ale čím dále ku krajinám rovníkovým postupujeme, tím více <e množí počet jejich. Jsou 

 zvláště tři čeledi, v kterých se množství takové štávy nachází, a sice čeleď pryšcovitých (Enphor- 

 Waceáe), tojeifovitých (Apocyueae) a kopřivovitých (Urticeae) ; šfáva mléčná těchto čeledí jest zřídka 

 neškodná, ano někdy i k nejprudším jedům náleží, tak že divokové v ni své šípy námáčeji, jichžto 

 nejlehčí poranění rychlou a jistou smrt přináší. 



Barva š(áv těchto jest obyčejně bílá, někdy žlutá a červená, zřídka modrá ; nacházíme však 

 i šfávy bezbarvé. Co do obsahu jsou ve stavách těchto látky velmi rozmanité, ale ve všech jest více 

 méně kaučuku pozorovati, jenž se v podobě malých kuliček ve šfávě vznáší. Kuličky tyto by 

 slinuly, kdyby jim v tom jakási bílkovina nepřekážela, právě jako kuličky máseiné při raiéku zví- 

 řecím. Stojí-Ii však štáva tato po delší čas pokojně, vystoupí z ni kuličky kaučukové na povrch, 

 •linou a tvoři škraloup, právě jako se to stává u obyčejného mléka. Ve šíávě rostlin pryšcovitých 

 nachází se nejvíce kančuku, a teplo tropické se zdá býti při povstání léto látky nevyhnutelně po- 

 třebné ; nebot znamenalo se, že rostliny, které pod rovníkem mnoho kaučuku chovají, do krajin na- 

 šich přeneseny jen látku k ptačímu lepu podobnou poskytují. Již roku 1736 upozornil francouzský 

 DČenec La Condamine na to, jak by se dalo kaučuku ve mnohých případnostech použiti, a vyložil 

 zevrubně dobývání jeho. Lze( pak kančuku dobyti ze štávy sumečníku pružného (Urceoia elastica), 

 svíceníku štítnatého (Ceropegia peitata), chlebovníkn celolistého (Artocarpus integrifolia) a smokvoně 

 nábožného a indického (Ficus religiosa et indica) ; nejvíce se ho však dobývá z kahuchu pružného 

 (Siphonia elastica). Tento krásný, až 60' vysoký strom roste v jižní Americe, má hladkou, šedo- 

 hnědou kuru, kterou Indiáni až ke dřevu nařezují, aby se bílá štáva hojně prýštila. Štáva tato při- 

 náší se někdy v nádobách uzavřených co tekutina škraioupová do Europy, a chová dle Faradaye 

 31,7% čistého kaučuku. Kaučuk čistý jest za čerstva bílý. pak světle žlutý a prosvltavý. Obyčejně 

 se však stává, že Indiáni, nachytavše štávy této do nádob svých, ji pak (dříve než přischne) prstem 

 na hliněné kadluby dřevěným držadlem opatřené natírají a v hustém kouři otáčejí; když první 

 vrstva zežloutne a nelípne, natře se drnhá a t. d. Potom všecko se usuší ua ohni, kadlub hliněný se 

 rozdrobí a ven vytřese. Tak povstávají láhve a jiné formy kaučuku, které v obchodu vidiváme. 

 Při otáčeni v kouři a snšeni na ohni se však kaučuk kouřem znečistí , a proto mají veškeré před- 

 něty kaučukové barvu tmavohnědou neb černou. 



Kaučuk jest sloučenina uhlíku s vodíkem (C^ H,), nemá tvaru ani chutí ani čichu; ve vodě 

 |t;rl.líbn se nerozpoošU, tim snadněji ale v trestl bezlíhové a bezvodé — a t chloroformu; roztok 

 teoto jest bezbarvý. Jinak se rozponští i silicemi a dává roztoky mazavé. Nejčastěji se však k roz- 

 puštění jeho užívá oleje kamenonheiného a kaučenu — totiž oleje, který kaučuk sám, jsa za 

 sucha puzen, poskytuje. Pro elektřiun jest kaučuk isolátor. Při 230 °C. se roztápí, rozšiřuje dýmy 

 kořenné a zůstavuje hmotu mazavou. Při větší teplotě hoři plamenem jasným a čadivým. Za sucha 

 puzen se rozkládá a poskytuje roimanité sloučeniny, mezi nimi i nadřečený olej končen Cj H^ — , 



