221 



v kterém se pevný kaučuk sám rozpouští. P«due-li teplota až pod 0° C, tu kaučuk přestivi hýH 

 pružinm, ivrdue ale nekřehne ; lato nepříjemná vlastnost se nechá viak Hancockovým vynálezem — tolli 

 vulkanlsovánlm — oupluě odstraniti. Kaučuk vulkanisovaný jest mnohem pružnější nežil obyčejný, 

 nerozpouštl se tak snadno, a k tomu 1 při nejnižší teplotě svou pružnost oupinč zachovává. Záleží 

 pak Tulkanlsovánl kaučuku v tom, že se veškeré částky jeho vši vody sprostí a za toairou na- 

 pustí ; k tomu oučeln se dá kaučuk bnď zrovna do rozpuštěné siry, aneb do sirnlkn uhličitého 

 (Schwerelkohlenstoff;, nebo konečně do chloridu sirnatého (Chlorschwefel) . 



Dokud se nevědělo, jak se dá kaučuk rozpustiti a vulkanisovati, bylo upotřebeni jeho velmi 

 skrovné ; užívalo se ho obyčejně jen k vymazáni tužky. Nyní však jest upotřebení jeho ve všech 

 druzích průmyslu velrai rozšířeno , a z jihoamerického přístavu Páry, Goyany a zemi souhra- 

 nlčn^ch se ročné veliké množství kaučuku do Europy přiváži. Nejvíce ho spotřebuji Angličané; 

 již roku 1833 se ho tam skoro 2000 centu přivezlo, a od té doby le ho každý rok více a více 

 potřebuje. V Greenwich-a se ho denně k osmi centům spracnje, kdežto se za sucha v železných 

 nádobách destilluje. Destillát jest — jak jsme se již zmínili — olej kaučukový, v němžto se kau- 

 čuk sám snadno rozpouští ; v nádobách ale zůstává látka mazavá, která svou houževuost nikdy ne- 

 ztrácí, a ani na vzduchu ani ve vodě se nekazí ; proto jí napouštějí provazy a lána lodní, chtíce 

 jim uděliti trvanlivosti. Tím, že se kaučuk v některých látkách snadno rozpouští, usnadněno jest 

 i podniknutí, pomocí jeho nepromokavé látky zhotovovati ; tyto šlovou dle vynálezce svého M a ck i n- 

 tosh. Zhotovování těchto látek nepromokavých záleží v tom, že se kaučuk rozpuštěný dá mezi 

 dvě desky tkanin, a to vše se válceml protáhne. Kaučuk mezi tkaninami tak brzy neuschne t po 

 delší čas mazavým zůstává, při čemž i nepříjemné zapáchá. Horkým lihem lze však tento zápach 

 odstraniti, a následkem toho i kančuk dříve uschne. Látky takové mobon býti ale tím škodné, že 

 se tělo pod nimi tuze paří, poněvadž výpar látkou touto neproniknutelnou se od těla vzdáliti ne- 

 může. Mimo to se užívá kaučuku pevného i rozpuštěného velmi rozmanitě ; lučebník i ranhojič by 

 měli mnohé obtíže, kdyby kaučuku nebylo. Vůbec nelze v době naší ani říci, k čemo ae ještě kan- 

 čuk upotřebiti dá. — 



Posaváde se přiváží kančuk z jižní Ameriky — dílem i z východní Indie ; ale i Afrika nám 

 bude mooi látkn tuto převýhornon poskytovati, až se sociální poměry této země lépe ospořádaji. 



Gulta percha jest látka ku kaučuku velmi podobuá, a pochází od vysokého stromu ve 

 východní Indii Isonaudra gntta z čeledi sapotovitých (Sapoteae). Dobývá se jako kaučuk ze 

 šfávy stromu tohoto, ťo do sioučenstvi neliší se též tuze od kančuku; při obyčejné teplotě jett 

 pevná, takměř vláknitá a jen málo pružná ; zahřáním ale, k. p. v horké vodě, stane se tak pružnou 

 jako obyčejný kaučuk. Nejlépe se rozpouští v tresti terpentýnové a v chloroformu. Dá se jako kan- 

 čuk vulkanisovati a stává se tím velmi pružnou. Věci gutta-perchové, k. p. podešvy, péra, misky 

 ■ j., nesmějí se k teplu dávati, které by 46" R. přesahovalo, poněvadž gutta percha v teplotě ta- 

 kové již měkne. 



V novější době byla v hollaudské východní Indii gntta malá vynalezena, která jest ke 

 gutta-perče velmi podobna ; nebylo však posaváde lze, veškeré vlastnosti její oupluě vyšetřiti. Na- 

 cházK se zajisté v rozmanitých mléčních šCávách rostlinných ještě mnoho spůsobů kaučuku, kterých 

 nebylo lze posaváde dobyti, poněvadž se jen v malé míře v těchto šCávách nacházejí, a pak — po- 

 něvadž jest Inčebué odlučování ostatních látek velmi obtížné. J. Balda. 



PřispĚisek ku přírodnímu kalendáři okolí Pražského, 



Květen. 

 (Dokončeni.) 



Hmyz zlomeunkřldlý, jehož rody a druhy jsme ni posud z okolí našeho jmenovitě podotkli, 

 objevoval se z téměř dvacatera čeledi. V máji přibývá k nim patnáctero nových. Tato rostoucí hol« 



