224 



poněTadž pfisohením takorébo hmyzn pfl ovocných stromech zvláitč jen ovoce, při špendlících ale 

 celý strom, ba I nékdj celý les na zmar přicházívá. Největái z takových lesních nosatcův, H y- 

 1 ob las plni (23. kvělna), škodjvá smrkům a borovicím nejen ožlránim poupat, ale zvlášté lim, 

 že zmalatňnje stromy , a uejškodllvějsim jich nepřátelům, totiž sosnokazům (Hilesias plniperda) 

 a korovcům (Boslrychns tjrpographiis) takměr podnět dává, ab; tito broacl malátnostl stromnv při- 

 vábeni, zkázu, kterouž on započal, úplně dovršili. IVa vodních bylinách, jmenovité na tužebníkn 

 vodním (Phellandrlnm aquatlcum), nacházívá se (25. května] nosatec Llxus paraplecticns, 

 drnhdj v podezřeni brávaný, že octnuv se zároveň s dotčenou bjllnou v žaladku koní ji požírají- 

 cích, k jejich ochromeni přispívá, čehož by však spíše tažebnik příčinou býti mohl. 



Od řádu zlomenokřídlých jest se nám obrátiti k šupiuokřídlým. Z motýlí denních poletuje 

 v máji v našem okolí sedm rodů více, než v minulých dvou měsících. Nejhojněji se objevnjí drn- 

 bové rodu Pontia. Již z dubna do máje přecházívá nejvšednější motýl řeřich ovitý (Pontia 

 cardamlues), který od předních dopola bílých, odpolu a sice blíže k rohům ohnivě žlutých křídel, 

 k z o ř e bývá přirovnán (Aurorafalter). V postupu těhož měsíce se nám vyskytují tři bílí k sobě 

 podobni motýlově, totiž bělásek čili motýl zelní (Pontia čili Pieris Brassicae, 3. května), 

 jehožto vůbec známá modrozelená housenka, na všech druzích zelí, řepy a řetkve žijíc, je často 

 úplně ožírá. Její četnosti a náramné žravostl ne tak lidská ruka přítrž činívá jako úkladnost žla- 

 bátek, svá vajíčka do nich kladoncích,' pak (7. května) vystupuje druhý motýl člll batolec hořčiční 

 (Pontia čili Pieris slnapisl, omylně tak nazván, poněvadž jeho housenka nežije na hořčici nébrž na 

 ledencl obecném a na hrachorn. Motýlovi zelníma bělosti křídel podobný, ale černými na nich žil- 

 kami vyznamenaný, jest třetí motýl hlohový čili ovocný (Pontia čili Pieris crataegl, 25. května). 

 Housenky jeho žlutě strávivajl na jaře Ustl a květ stromův ovocných a keřů domácuých. Současné 

 s nimi potkává se z rodu Colias : lahvička vinní (Colias Ilyale), ud dvoa souvislých známek na 

 předních křídlech lak nazvaná. Z motýlů lesknoucích se perlovými skvrnami (Argynnis) na zad- 

 ních křídlech stkvi se (II. května) druh Argynnis d i a, jehož houseuka se nacházívá na voňavé 

 fialce; pak z rodu Vanessa objevuje se p a vičko denní čili motýl chmelový (Vanessa lo), 

 mající na každém křídle veliké modré oko (Pfauensplegel). Okolo 21. máje vystupuji dva druhy 

 z rodu li píru v čili H e s p e r i a, jimž se toho jména odtud dostalo, proto že nejen za dne, 

 oébrž ze všech denních motýlův nejposléze před západem slunce poletují. Jsou to tlustší hlavou vy- 

 značení motýlové: Hesperia Alveolus et Carlhaml. Zároveň s nimi (25. května) těkává ve vzduchu 

 po lakách nejmenší druh z rodu Hipparchia, na kraji zpodních okrouhlých křídel několik ok, 

 ale barvy zašlé, mající Hipparchia pamphilns-, načež (25. května) motýlek svou fialovou 

 barvou vůbec znatelný, a místné velmi rozšířený, totiž Lycaena .\leils, o něco menši, než 

 jemo podobný ale později vystupující A d o n 1 s, se objevuje. 



Csilovall jsme až posud, z části nasliniti první čtvrtletí přírodního života v našem okolí. Po- 

 čali nás svým postupem předstihlo. Za tou příčinou, spíše pak ale pro ušetření čtenářstva jakousi 

 jednotvárností látky, vidi se nám na čas ustati od započatého nástinu. Na rok, dá-U Bůh zdar, 

 budeme opět s tou dobou, v které jsme letos přestali, t. j s měsícem červnem začínajíce dále 

 pokračovati. Prokop Dvorthý. 



Zprdea o schůzce přírodnického odboru Českého Musea dne 13. června 1854. 



Pan professor Purkyně rozmlouval obšírně o tvoření se vejce v těle ptačím, zvláště slepičím. 

 Předně se okázaly všecky podstatné částky vejce, pak ukázáno na vnitřnostech slepicích tvoření se 

 prvního zárodku v žluntku ve vaječuíka, přechod zralého vajíčka do vejcevodu , kdežto vyměšováním 

 atvoruje se sesilující blánka, šňůrky závěsné, všeliké vrstvy bílku, blánka podskořepní, skořápka, až* 

 ku kladení vejcete. Ukázáno na vejcevodu patero vlastních krajin, kde se ony části vejce vytvo- 

 řují. Obšírné toho pojednání s výkresy bude podáno v nejbližších číslech Zlvy. 



Obsah. 



Výr. Sepsal Vilím Velter. — O spmobu učeni se přiroJnim tédám beí tetikých učených a uéehných 

 prostředků. Sepsal Ur. Jau Purkyně. — Kopyinali ssavci. Sepsal Emanuel Purkyně. Dokon- 

 čení, — O přesticichf mičovkáck a plavunich. Od Julia Sa.ta. — Drobnosti : Chtomek, čedičový 

 vrch u Mělníka. Od Jana Krejčího. — Kaučuk a guíta percha. Od J. Baldy. — Přispécek ku 

 pfirodnimu kalendáři okolí Praískéko. Od Prokopa Dvorského. — Zpráva o schůice přírod- 

 ttichého odboru Českého Musea dne 13. června 185i. 



Tiskem Bedřicha Rohlíčka v Praze 1854. 



