228 



bily je jako čistý vzduch za 48 hodin vysušením, kyselina uhličitá za půl tolio času. 

 V sirovodíku zhynuly za pět minut, taktéž v síře, v ostrých kyselinách a jejich párách 

 vůbec. V obyčejném octě, což jsem velmi často zkusil, nevydržely dvě minuty ; což je 

 tím podivnější, poněvadž v líhu žijí patnáct, ve víně dvacet minut, v cukrové vodé nebo 

 mlíče tri dni. Hnilotina jim tak neškodí, jak od některých bylo tvrzeno ; často jsem je 

 měl ve vodě ne právě čisté, a nebylo žádného hynuli pozorovali, ačkoli jednou u nich 

 mrtvý salamandr celou noc ležel. Působí-li na ně přílišně nějaká zevnitřní škodlivost, 

 zvláště když jsou na suchu, vrhnou a kal od sebe dávají; zvláště posypeme-li je tabákem 

 drobným, kuřlavým neb šnupavým, solí, popelem atd., velice se kroutí, hustý sliz vypou- 

 štějí, jakoby tím své tělo chránili chtěly. 



Velmi rozdílné jest u nich snášení tepla a zimy, v celku však předce lehčeji 

 zimu než horko snesou. Přes 36° C. tepla a 9 až 11" C. zimy nesnášejí. Necháme-li 

 je ve sklenici na slunci zvláště poledním, za malou chvíli snadno všecky pojdou. Jistá 

 věc jest, že v zimě často zamrzají, a pak na jaře, jako i jiná nižší zvířata, některé 

 rozmrznou, jiné pak zhynou. 



Již nahoře jsme pravili, že veliká zranění ano i částečné zničení soustavy ner- 

 vové snášejí, a proto není divu, že pijavky na kusy rozřezané několik měsíců přetrvaly. 

 Dvě koňské pijavky, které jsem přes přič každou na dva kusy rozřízl, byly velmi čilé, 

 a přední konec, který hlavu choval, pohyboval se velmi čerstvě a pak se přissál na ra- 

 něné místo jiného kusu, který se velice snažil zprostiti se ho ; při této čilosti setrvaly osm dní. 



Zbývá nám promluvili o rozplozování a vyvinování, kteréž poslední ovšem k nej- 

 zajímavějším částkám přísně vědeckého přírodoskumu náleží. Abychom však meze svého 

 rozjímám nepřekročili, kratičce jen o něm podotkneme. Zúrodřiování se děje vzájemně, 

 poněvadž každá pijavka jest obojího pohlaví, tak že zároveň jinou zúrodňuje a sama 

 bývá od ní zúrodněna; čas obyčejný k tomu je jaro. Pijavka klade vajíčka aneb vlastně 

 obaly, v nichž vajíčka obsažena jsou. Obal lenlo jest hnědý, jemně vláknitý, podobný 

 k tenké houbě mořské, kteréžto vlastnosti zavdaly příčinu k názvu zámotek, kokon. 

 Veliký je asi jako žalud a váži okolo 24 granů, což závisí od množství vajec a bílku, 

 který obsahuje. Obal zevnitřní hnědý je tužší nežli pod ním se nacházející blánka 

 sifTovalečná, kterou vejce brzo po svém sestoupení z vaječnika do ústrojí plod cho- 

 vajícího dostala, čas kladení vajec všelijak se udává, z čehož vysvitá, že není 

 docela určitý; možná že kladou do roka vícekrát, nejvíce bylo kladení vajec pozoro- 

 váno od května do srpna. Zárodek zdá se jako z částí se skládali, velmi časné je po- 

 zorovati míchu břišní, a počátky žlázek dýchacích, rovněž ústrojí plemenná časné se 

 tvoří. Mladé pijavky, skončivše vyvinování své v šesti nedělích, kokonem se provrtají, 

 a bývá jich v jednom až patnáct nebo šestnáct. Jsou malé a rostou velmi pomalu, 

 zvláště v zajetí, kde, nepřijdou-li k ssání, zůstanou velmi slabé a k ničemu se ne- 

 hodí. Zdlouhavý růst srovnává se velmi dobře s jejich věkem, jenž mnohého snad 

 překvapí, neb jej můžeme s jistotou na 12 až 20 let cenili. Jeden zpytatel udržel pi- 

 javku v sklenici osm let. 



Jak u všech tvorů v posloupnosti organisace vidíme zmáhati se nemoci, tak též 

 u pijavek v přiměřenosti k jejich vyvinutí mnohé nám známy jsou, z nichž jen nemoc 

 sliznou, zvředovalění, žloutenku a zapálení střev uvedeme. Že pozorování těchto nemocí 

 a zamezení jich mnoho péče věnováno, jest věc přirozená při ceně kupecké zvířat 

 těchto, neb asi před třiceti lety stála v Londýně jedna pijavka šilink (30 kr. stř.), 



