231 



outok činily, a vždy jen velmi málo krve jejich v žaludku, který ostalnfi jakož i střevo 

 velmi jest jednoduchý, jsem nacházel, což se docela srovnává s udáním mnohých ba- 

 datelů ; jednou pak jsem otvíraje pijavku koíiskou asi přes 4 palce velikou, v jejím ža- 

 ludku nalezl jinou menší asi 2 "2 palce obnášející. Pakli jsem se sám pokoušel sá- 

 zeli je na žáby neb salamandry, kde jsem dříve kůži zranil až do krve, též nessály ; 

 u lékařských pijavek bylo jen třeba zvíře to přiblížiti, a hned s dychtivostí se přissály. 

 Zpytatelé, kteří pijavku koňskou více pozorovali, udávají, že se živí malými rybička- 

 mi, hmyzem, a též vlastních soudruhů nešetří. Mimo to jsou zuby její mnohem tupější, 

 než by třeba bylo k tak snadnému prokousnuti kůže, jak to u pijavky lékařské nacházíme, 



(DokoDČenl.) 



O hnědém uhlí v Cechách. 



Od Jana Krejčího. 



Pojednal jsem v loňském ročníku Živy o kamenném uhlí hlavně v Cechách, 

 a zbývá ještě, aby se pojednání o uhlí vůbec dokončilo, krátký popis horniště hnědého 

 uhlí. Hnědé uhlí vyskytuje se v Čechách, jakož i v sousední Moravě ve dvou útva- 

 rech, v křídovém a Iřetihorním. 



Mezi permským útvarem, který u nás aspoň částečně kamenouhelný útvar kryje, 

 a mezi křídovým útvarem chybí u nás všechny útvary, které v sousedních zemích vy- 

 vinuty jsou a z části též sloje uhelné obsahují. U nás není ani stopy útvaru sol- 

 ního (Trias) a jurového, a též z křídového jsou jenom některá souvrství zastoupena. 



Mezi vytvořením permského a křídového útvaru uplynula ledy dlouhá doba, v níž 

 se v sousedních zemích (k. p. v jižní Moravě, v Bavorsku, v Saských zemích) útvar 

 solní a jurový tvořil. Proto nesouhlasí uložení křídového útvaru s uložením permského 

 a uhelného. Kdežto tylo útvary z vrstev více méně k obzoru nakloněných se skládají, 

 obsahuje útvar křídový vodorovné vrstvy pískovců, opuky a slinu, jejichžto obmezení 

 určitě naznačuje místa , až ku kterým se vodstvo prostíralo , z něhož tyto vrstvy 

 se usadily. 



Že vodstvo toto bylo zálivem mořským, kterýž od severu do Cech až do okolí 

 Pražského zasahoval, dosvědčuje souhlasnost vrstev a jejich skamenělin (mořských to 

 mušlí a šneků, polypů a hvězdejšů) s vrstvami téhož útvaru v Saších, ve Slezsku, ba 

 i v pruském Pomoří, na ostrově Ruhaně (Rugen), v Dánsku a Anglii, kdežto celé jedno 

 pásmo co pravá křida vyvinuto jest, která u nás sice docela chybí, ale předce celému 

 útvaru jméno dala. 



Záliv moře křídového vnikal do Čech na dvou místech, podle Labe u Hřenska 

 a Děčína a mezi Krkonošemi a Orlickými horami u Oupice, Police a Náchoda. Do 

 vnitřku Cech zasahoval tento záliv až k vyvýšenějším prahorám, které skládají Nasavr- 

 šccké pohoří, až k Čáslavi, Kutné Hoře, Kouřimi, ku Praze a Rakovníku, kŽatči, a ob- 

 mezoval oupatí Krušných a Krkonošských hor, kteréžto co vysoký ostrov z mořských 

 vln vystupovaly. V Moravě zasahoval záliv tento do oudolí Svitavy až k Blansku. 



Není pochybnosti, že původně všechny vrstvy, které se usazovaly v tomto zá- 

 livu, do nihož se nepochybně valné řeky vylévaly, souvislý celek tvořily. Nyní ovšem 

 jjou hlubokými oudolími a pozdnějším splachováním na více kusů rozděleny a později 

 vystouplými horami (čedičovým Mezihoříra u Bíliny, Teplic, České Lípy, Turnova a Ji- 



