232 



Čína) rozmanité překoceny a roztrženy. Hlavni látka, z níž se vrstvy křídové u nás 

 skládají, jest pískovec a vápnitá opuka, a snadno dá se v nich trojí pásmo rozeznati : 

 pásmo dolejšího pískovce, pásmo opuky a pásmo hořejšího pí- 

 ko v co*). 



V pásmu dolejšího pískovce jsou na některých místech slabé sloje hnědého 

 uhlí uloženy, a na něj tedy obrátíme hlavně pozornost : dříve ale musíme ještě poměr 

 našich křídových vrstev v křídovém útvaru vůbec ustanoviti. V znamenité rozsáhlosti 

 jest horniště křídové v okolí Pařížském a v střední Francii vyvinuto, pročež jest pro- 

 spěšné, s tamějším uložením naše porovnati. 



D'Orbigny, slavný geolog francouzský, rozeznává v křídovém útvaru osm pásem, 

 a sice : pásmo Neocomské (Systéme NéocOmien), Urgonské (Urgonien), Aptišské (Aptien), 

 Albienské (Albien), druhdy také Galt nazvané, pásmo Cenomanské (Cenomanien), Tu- 

 ronské (Touronien), Senonské (Senonien) s bílou křídou, a konečně Dánské (Danien). 



Tato pásma jsou u nás jenom částečně zastoupena, zpodní a svrchní chybí 

 docela, tak že naše troje souvrství jenom pásmu Cenomanskému, Turonskému 

 a částečně Senonskému odpovídá. 



Nejhlubší naše vrstvy , které ledy Cenomanské pásmo zastupují , skládají se 

 pouze z pískovců, dole z hrubších beze všeho vápenného spojiva, výše z jemnějších, 

 vápennou látkou promíchaných. Nejhlubší vrstvy představují obyčejně hrubý slepenec 

 s červeným železnatým tmelem spojený; pak následuje pískovec, který se často 

 v ohromné krychlové kusy rozsedává a z něhož malebné některé skalní krajiny, jako 

 n. p. Kokořínské oudolí , okolí Hrubé Skály atd. se skládají. V pískovci tomto jsou na 

 některých místech, k. p. u Korycan blíž Veltrus, nesčíslné mořské skameněliny obsaženy, 

 hlavně ramenonohé a pravé mušle, šneky, z nichž Rhynchonella compressa a Exogyra 

 columba nejrozšířenější jsou. Z význačných skamenělin uvádí prof. Reuss : Ostrea ve- 

 sicularis, carinata, Inoceramus striatus, mytiloides, Pinna decussata, Peclen acquicostatus, 

 quinquecostatus, Cucullaea glabra. Lima multicostata , Protocardia Hillana, Lučina circu- 

 laris, Natica vulgaris, Nerinea longissima. Otisky rostlin jsou vzácné a obyčejně roz- 

 troušeny v jílu, který ve zpodním pískovci více méně vyvinut jest. Otisky tyto náležejí 

 sosnám, cykasům, dvojděložným rostlinám a stromovitému kapradí, kteréhožto po- 

 sledního u Kounic blíž českého Brodu tri druhy vynalezeny byly. 



Rostliny tyto nerostly ale na těch místech, kde se nyní objevují, nýbrž byly pa- 



*) Uvádím zde výsledky zemězaalecliych prací pana prof. Dr. Aog. Reuss a, slovutného našeho 

 zemčznalce, kterýž v důkladné mono;rrafii ; Dle Verstelnerungen der bohmischea Kreide- 

 Formatlon. Stuttgart. 1846, nás křídový útvar popsal. V krátkém, ačkoli velmi jasném 

 přehledu : Kurze Uebersicht der geognostischen Verháltnlsse Bohmens. Prag 1854, podává 

 přehled zeméznaleckých poměru Cech dle nynějších zkušeností, a též tam jest o křídovém 

 a třetihorním útvaru jednáno a při vsí obmezenosti předce všelicos nového a zajímavého 

 podotknuto. 



O útvaru hnědého uhlí (v Litoměřická) jedná prof. Reuss zevrubněji ve spisech : Die 

 Umgebungen von Teplic und Bilin, 1840, a Kreidegebllde des westUchen Bohmens nebst Be- 

 merknngen iibcr die Braunkohleniager jenseits der Elbe etc. Prag 1844, 



K bližšímu seznáni našeho křídového útvaru a jiných novějších vrstev jsou tyto apUy 

 nejlepii pomůckou, a též zde jest jich ponžlto. 



