233 



trne z blízkých oslrovů odtrženy a na mělkých břehách more usazeny. Bujný zrůst, 

 který v starší době u nás za následek měl vytvoření kamenného uhlí, pohřešuje se 

 v křídovém útvaru docela. 



Na jižním kraji kridovélio útvaru v Chrudimsku, u Mochova, Nehvizd, Hloupě- 

 tina atd. vychází v zpodním pískovci skoro všude na den vrstva tmavého lupku, 

 který porůznu vrstvičky lesklého hnědého uhlí od 2 do 12" silné nebo porůzná 

 mocnější hnízda uhlí obsahuje a na mnohých místech příčinu zavdal k neprospřšnému 

 dolování. 



V okolí Pražském táhne se podle vysočin křídovým útvarem pokrytých, u Sto- 

 důlek, na Petříně, u Vysočan, Hloupětina, Jiren atd., a spočívá bezprostředně na si- 

 lurském břidličnatém kamení. Velmi krásné lesklé uhlí, bohužel ale slabé, objevuje 

 se v tomto lupku u Skutička nedaleko Skutče, a jest tam provázeno velikými kusy tma- 

 vohnědého jantaru (smolné to látky pravěkých sosen). Též na pravém břehu Oharky, 

 u Peruce, pak u Mšena a Libochovic, objevují se vycházející konce lupku, bohatého na 

 otisky listů, se slabými vrstvičkami hnědého uhlů 



Dolovalo se vůbec na tomto souvrs-tví více nežli na stu místech, a předce dosa- 

 váde nikde s užitkem. Dle dosavadních zkušeností jest tedy dolováni 

 na uhlí v křídovém útvaru v Cechách neprospéšné. V hořejších od- 

 dílech našeho křídového útvaru, zástupcích to Turonského a Senonského pásma, v opuce 

 a hořejším pískovci chybí uhelné vrstvy docela, pročež o těchto oddílech zde jednati 

 nebudeme. 



Mnohem důležitější jest útvar třetihorní, který u nás přebohaté sloje 

 hnědého uhlí a zuhelněného dříví obsahuje. V té rozmanitosti, jako již 

 v sousední Moravě, v Rakousích a Uhřích, kdežto třetihorní vrstvy jsou usazeninou 

 mořskou, neobjevují se sice u nás, anof jenom na rozhraní Svítavky a Orlice u Tře- 

 bové a Abtsdorfu, pak u tunnelu Třebického jednotlivé zbytky mořských třetihor- 

 ných vrstev se zachovaly, které jednou patrně s moravským a dolnorakouským třeti- 

 horním mořem souvisely. V Čechách skládají se z modravého a žlutošedého jílu s čet- 

 nými krásně zachovalými mořskými mušlemi a šneky ; u Abtsdorfu byla též nalezena 

 skoro úplná kostra Dinotheria, jak o tom v loňském ročníku Živy č. 10. jednáno bylo. 

 Uhelné sloje vyvinují se v tomto mořském třetihorním útvaru teprva v jižní Moravě 

 a v Rakousku. Ostatní třetihorní útvary v Čechách , které skoro naskrze více méně 

 mocné sloje hnědého uhlí obsahují, jsou pozdní usazenina ze sladkých stojatých vod 

 a bahnisek, a tvoří nyní porůzné horniště, jimiž se naznačuje prostranství bývalých jezer. 

 Největší z těchto hornišf prostírá se podél oupatí Krušných hor a vyplňuje nížiny, 

 jež Oharka a Bělá probíhá. ZačínáC již na pravém Polabí mezi Děčínem, Polici 

 a českou Kamenicí, odkud se pak podle křídového útvaru přes Verneřice, Levín, Ko- 

 nojedy, Ouštěk (Auscha) jižně táhne. Nad Litoměřicemi proměňuje svůj směr v jiho- 

 východní a běží přes Bílý Oujezd, Nedvědice, Skalice, Řisuty, Hořence, Kozel, Bělošice, 

 Louny, Postoloprty až k Tuchořicům a Líčkovu (Litschkau), kde z křídového útvaru na 

 červený pískovec vstupuje, na němž k jihu přes Malé Holetice, Měcholupy, Libořice, 

 Blšov (Flohau), a pak k západu nad Kryry (Kriegern) a Vroutek (Rudig) až do okolí 

 Chýšského běží, kdež se s útvarem silurským slýká. Ještě dále k západu dosahuje 

 U Žlutíc CLuditz) a Verušic k hornišli Karlovarského granitu. Potom běží okolo Sat- 

 lelesu až k Radešovu (RodisforI), kdež Oharku přeskakuje, až se u Karlových Varů opět 



