235 



Libějic, u Radomilic, Malého Oujezda a j. okolo Vodňan, u Bohonic a severně za Be- 

 chyni, u Pracovic, Čechnic atd., u Strakonic dějí se pokusy o dobývání uhh'. U Stra- 

 konic obsahuje zuhelněné dřevo též novou pryskyřnatou látku, Melanchym nazvanou. 



V Třeboňském hornišli nejsou uhelné sloje odkryty ; taméjši jíly jsou ale na 

 néklerých místech, k. p. u Sudoměřin, Jindřichova Hradce, k práčem hrnčířským spů- 

 sobny. Otisky rostlin jak zvířat jsou nanejvýše vzácné, jenom u Dunajic a Spolí ne- 

 daleko Třeboně, pak u Borkovic severně za Veselím objevují se v hlinité železné rudě 

 četné otisky dvojděložnýcli listů, které na zvlsištni rašelinnou Květenu, zde zahynulou, 

 poukazují. Jsout to listy z rodů bahanek (Andromeda), borůvek (Vaccinium), planík 

 (Arbutus), vrb (Salix) atd. 



Pováží-li se všechny okolnosti a dosavadní zkušenosti, není naděje, že by dolo- 

 váni na uhlí v jižních Čechách jednou té důležitosti dosáhlo, jako v severních Če- 

 chách. Uhelní sloje jsou v jižních Čechách příliš slabé a povstaly patrné z rašelin ne 

 příliš bujných, a později pískem a jílem zanesených. Však pro jednotlivé krajiny mohou 

 býti dosti užitečnými, a jest přáti, aby poměry uložení a mocnosti jejich zevrubně se 

 vyskoumaly. 



Hnědouhelné horniště severních Čech v Litoměřicku, Žateckn a Chebsku skládá 

 se všeobecně ze tří členů: z dolejšího pískovce, ze středních uhelnatých 

 vrstev a z hořejšího pískovce. Dolejší pískovec vychází hlavně na den 

 podle oupatí Krušných hor, u Oseká, Chomoutová, Černovic, Starého Sedla, Zvodau, Ko- 

 nigswerthu, u Falknova atd. Jest to pískovec pevný, šedý nebo zažloutlý, někdy jako ze 

 křemenitých zrnek slitý, nebo i slepencový. Obyčejně jest beze všech stop skamenělin, 

 zvláště zvířecích ; jenom u Oseká a Černovic objevují se nezřetelné odlitky říčních mušlí 

 (Anodonta). Na některých místech jest ale nesčíslné množství otisků rostlinných za- 

 chováno, hlavně listy vždyzelených vavřínovitých stromů, kmeny, větve a šišky sosen, 

 někdy i palmy. Hlavní naleziště těchto rostlinných zbytků jest Staré Sedlo, Steinbérg 

 u Zvodau, a Černovice u Chomoutová. Vrstvy hnědého uhlí chybí ale v tomto dolejším 

 pískovci docela. 



Uhelnaté vrstvy, které nad tímlo pískovcem spočívají, skládají se z rozma- 

 nitého sledu hrnčířského jílu, lupku, drobivého pískovce, písku a oblázků ; v každém 

 skoro ložišli objevuje se jiný sled. V jílech spočívá hnědé uhlí. Jíly samy bývají 

 v sousedství uhlí černé a doutnají v ohni ; velmi často objevuje se v nich krásně hla- 

 cený sádrovec, zvláště v Žalecku, v jílech nad uhlím ale kamenec , kterýž u Ču-rmík 

 blíž Chomoutová druhdy se dobýval. V těch propadlištích u Chomoutová a Litvínova, 

 nahromaduje se zvláště z jara kamencová voda, i vylévá se často po deštích proud 

 této trpké, průhledné, modrozelené vody, zhoubné pro všechno živočišstvo potoků 

 a říček, do nichž padá. V Loketsku, n. p. u Falknova, Starého Sedla a Litmic, jsou 

 jíly přebohaté na kyzy krychlové a hranolové, které se nezřídka v nejkrásnějších 

 hlatích vylučují. Právě zvětráním těchto kyzů tvoří se kamenec , a v přítomnosti 

 vápna sádrovec. 



Na některých místech, jako u Března (Priesen) blíž Bíliny, obsahují jíly a lupky 

 nesmírné množství otisků rostlinných, toho samého rázu jako v dolejším pískovci, málo- 

 kdy ale skamenéliny zvířecí, které se na odlitky říčních mušlí, svrchních křídel brouků, 

 jednotlivé rybí kostí a šupiny obmezují. V ložišti u Falknova, jakož i u Chebu , jsou 

 lupky tenké, porůzné, s kostrami slailkovodních ryb a otisky brouků a much. U Krol- 



