239 



O postavení sluneční soustavy v prostoru světovém. 



Od Dr. Vojlěcha Kuueše. 



8. 

 Měsíc. 



Jakkoli nepatrný jest úkol měsíce v soustavě sluneční, nicméně náleží mu se 

 strany pozemšfanů zvláštní pozornost. On totiž jest náš neodluíný průvodce, osvětluje 

 naše noci a má velmi důležitý vliv jak na polohu točen zemských, tak i na pohyby 

 velikých spoust vodních a vzdušních, ježto pokrývají a obalují zem. Prostřední vzdá- 

 lenost jeho od země obnáší 51,829 mil Čili 60 poloměrů zemských, tak že 30 kouli 

 zemských anebo 1 10 koulí měsícových vyplnilo by prostoru mezi zemí a měsícem. Nej- 

 menší jeho vzdálenost obnáší 48,000, největší 55,000 mil. K oběhu svému okolo země 

 potřebuje 27 dní, 7 hodin, 43 min. a 1 1 '/^ sek. ; toto jest čas, ve kterém měsíc ze 

 země viděn opět u též stálice se objevuje. Počítáme-li ale oběh jeho až k té době, 

 ve které ze země viděn opět u slunce stojí, potřebuje k tomu 29 dní, i2 hod., 44 miPr 

 a 2^6 sek., poněvadž slunce mezi tím o dvanáctou skoro část dráhy své na nebf 

 pokročilo. 



Měsíc jest koule, která sice jako země ukazuje nerovnosti, a však žádnou zplo- 

 štělost jako tato. Aspoň nejzevrubnější měření žádné nevypátralo, a theoretická skou- 

 mání, založená na domněnce, že měsíc byl z počátku měkký a plynný, vedou též jenom 

 k tak nepatrné rozdílnosti průměru , že tato naproti jednotlivým nerovnostem do- 

 cela zmizí. 



Objem koule této obnáší 1470 '/j takových mil, jakých má objem země 5400. 

 Průměr měsíce obnáší 468 mil. Průměr tedy může se přirovnati asi k šířce evropské 

 pevniny od severu k jihu, objem k největší délce Asie, a veškerý povrch ku povrchu 

 celé Ameriky. Tělesný obsah měsíce jest 49 V4 krát menší nežli obsah zeměkoule. Tíže 

 na povrchu měsíčném obnáší toliko '/g tíže na povrchu zemském. Z toho jde, že tě- 

 leso, které na zemi v 1 sekundě 15 střevíců padne, na měsíci jenom o 3% stř. 

 sklesne; dále že stejnou silou může to samé těleso na měsíci GVsI^á^ výše i dále 

 býti hozeno nežli na zemi. Sekundové kyvadlo, kter^ na zemi má délku 3 střevíců 

 » 10 linií, bylo by na měsíci toliko 5 palců a 9 linií dlouhé. Břímě, které jest na zemi 

 centnýř těžké, váží tam toliko 17 liber. Všecky pohyby tedy žádají tam menšího na- 

 máhání, jmenovitě jest tam vystupování na hory netoliko snadnější, nýbrž i méně ne- 

 bezpečné nežli u nás. 



Fysické vlastnosti měsíce známe zevrubněji nežli kterékoliv jiné hvězdy. Pomocí 

 <ialekohledů rozeznáváme na jeho povrchu hory a doly, a spatřujeme stíny hor, které 

 jsou největší v oné krajině, kde světlost s temnotou mezuje, kde ledy slunce bud pravé 

 vychází anebo právě zachází. 



Hory měsíční jeví stejnou a obzvláštní povahu. Nalézají se na ddleko větší části 

 povrchu měsíčního, a tvoří na větším díle kruhy, uprostřed nichž nalézá se veliká pro- 

 hlubina čili veliké oudolí, z jehožto středu opět vystupuje hora kuželovitá. Hory mě- 

 síční ukazují v nejdokonalejším spůsobu čistý sopečný ráz, jaký vidíme na mapách so- 

 pečních krajin pozemských. Ano na některých místech spatřují se určité známky so- 

 pečního uložení, povstalého dle vší podobnosti opětovaným vyhazováním sopečních látek. 



Vůbec, pozorujerae-li bedlivěji povrch měsíce, neinůžeme ;e ubrániti pomyšleiií| 



