252 



pojmenováni od podlomeni neb odřiznnli zbytečných ratolesti, které toliko třeba od keře odehnouti, 

 a již se odlamnji, anebo pod ostatními užitečnými podlamují. Podlom podobně jako řezba požaduje 

 velké opatrnosti. 



Práce tato koná se následovně. S košíkem a žabkou přistoupí dělník ku keři. Je-ll dělníkS 

 více, tody jak široce se rozstoupnou, tak široce se udělá čára po celé čtvrti, aby bylo patrno, kde 

 a podkud le pracuje. Nyní se počne každý keř bedlivé proliližeti, a z něho co zbytečného odstra- 

 ňovati. Je-ll mnoho vina, t. j. hrozničků , tu se od.straňuji toliko ty ratolesti, jenžto žádného vina 

 nemají, třeba 1 stařec, není-U na ném žádného hroznu ; toliko jestli by si byl keř dolem pustil, tu 

 z oné mladby jeden prut, by( i vina neměl, se ušetři, an z něho budoucně nový keř povstane. Pakli 

 jest vina pořidku neb zcela žádného , tu při podlomu tím větší opatrnosti jest třeba, aby pro bu- 

 doucnost nejen uškozeno nebylo, alebrž přispěno. Přede vším se na to mnsl hleděti, aby se keř 

 zotavil, omladnul, tedy má-U dole pěkný les, obnož, t. j. více mladě vyražených rév, tedy se 

 z těchto nejsilnější ušetři, třeba i dvě, a ostatní se odstraní ; je-li keř již luze vyhnaný, tedy stařec 

 se dole odřízne ; pakli jest ještě mladý, tu se na něm nechají dvé neb tři ratoléstky, ostatni vše se 

 odstraní; vždy musí se na to hleděti, aby keř co možná nízce se udržel. Když tak v rázu každý 

 keř prohledán a od zbytečných ratolesti očištěn jest, podobným spiisobem započne se druhý ráz, 

 a tak se pokračuje, až celá práce dokončena jest. Odřezané neb odlámané sloupky, mladé revl, 

 dávají se do košíků, a tyto odpadky nazývají se též godlom. Tento podlom bývá sice pro hovězí do- 

 bytek lahůdkou , ale krávy po něm rády na mléce odstavují. Zaschlý neb zcela suchý Jest dobrá 

 potrava pro kozy. Také již bylo zkoušeno použiti ho co hnoje ; totiž když se odlámaly sloupky, keř 

 se okopal a tyto se ku keři vložily a pak blinou přihrabaly. Ale užitku z toho nebylo žá- 

 dného pozorovati. 



8. Potaz. 

 Považ jest uvazování rév slámou k podporám. 



Dříve než tato práce se započne, nadělají se víšky, t j. malé snopečky neb otýpky z dlouhé 

 žitné a co možná silné slámy. Tyto dělají se následovně. Otep slámy se rozváže , a co by vyná- 

 šelo asi třetinu došku , tolik slámy vezme se do obou rukou a rovně na zem jednou i dvakráte 

 •pustí, aby dolem vše se vyrovnalo. Na to se vezme pevně za klasoví a dobře vytřepá , aby co 

 T ni slabého a krátkého, vypadalo. Pak tato urovnaná a vytřepaná sláma přehne se přes koleno 

 tak, aby celé klasoví přes žitovi překoukalo. Nyní se vloží mezi kolena asi do polovic, a uplete se 

 povřísilkn, jímžto sláma asi na pět palců od přehybu se převáže. Konečně klasoví sekerkou se od- 

 seká zároveň s žítovím, a víšek čili panna jest hotov. Nežli ale tímto se vázati může , mnsl býti 

 dobře namočen a vyšlapán, aby takto sláma nabyla ohebnosti a honževnosti. Považ pak se koná 

 následovně. S víškem v košíku přistoupí dělník ku keři. Nejdřív ho prohlédne, zda tu není ničehož 

 zbytečného, aneb zdali od podlomu nějaká ratoléstka neb nějaký pazoch nepřibyl, což jestli se stalo, 

 to vše se odstraní. Na to se vytáhne v přehnutém místě z víšku stéblo, a tak jak na dví leží, 

 vloží se na keř asi pul pídě od země , pak se otočí okolo tyčky a přitáhne co možná až k samé, 

 pak opět nazpátek okolo keře. (Při odrech ovšem uemíiže se dle libosti vázati jako při tyčkách,, na- 

 proti tomu může se ale každá réva a každá haluzka tím pěkněji a užitečněji rozvléci a položiti. 

 Nyní oba konce ouvazku se pres sebe přeloží a otočí, do oka, jaké přeložené stéblo působí, strčí se 

 buď prst neb k tomu uchystané zašpičatělé dřevo (špička), a od pravé k levé se těmito konec několi- 

 kráte otočí, pak asi na palec od keře druhou rukou onvazek le přehne, aby se obě otočeniny spojily. 

 TeJ se spořádají všecky haluzky, aby žádný hrožníček neutrpěl škody, a podobně přiváže se keř dru- 

 hým onvazkem : je-li ale již povyrostlý neb dlouhý, i třetím, při čemž potřebí bedlivé pozornosti, aby 

 žádný hrozen nepřišel pod úvazek. Podobné jak s jedním, tak i se všemi ostatními keři se nakládá. 



9. Druhá k of a čka. 

 Když takto každý keř jest ošetřen a k tyčce uvázán, a v tom spnsobn celá vlnice uspořá- 

 dána, následuje ještě jedno kopáni: druhá kopačka. To se právě tak koná jako první, toliko 



