270 



po každé slraně jedním, souvisí (fig. 1, i), a z vyslrčitelné pije {Jxg, 1. g, li), která 

 se až na dva palce může prodloužiti, čímž jsou zastoupena plodidla mužská ; za 

 nimi nacházejí se rodidla (fig;- 1- 0) <lvé vajeřníků, jichžto vejcovody spojivše 

 se v jeden vbíhají ústroj plod přijímající (fig. 1. n), který opatřen jest vatní. Na 

 dvacátémčtvrtém kroužku tčla nachází se otvor pro pyji a pět kroužků, dále otvor 

 pro rodidlo ženské (fig. 2. a, b). Soustava cévní jest tak spořádána, že po každé strané 

 těla běží jedna céva hlavní, a mimo to jest jedna céva břišní a jedna hřbetní. Mícha 

 břišní, představující soustavu nervovou, skládá se z dvaceti a několika uzlin nervových, 

 kteréž jsou spojeny dvěma provazci nervovými, blízko vedle sebe běžícími. 



Pijavka lékařská jest jen druh rodu pijavka nazvaného. Mimo ní známo v Evropě 

 ještě patero jiných, které dle barev a některých vedlejších známek, n. p. bradaviček 

 nebo hladkosti těla, se rozeznávají. Dva z nich nacházejí se ve Francouzích v okolí 

 města Montpellieru. V Petrohradě mezi pijavkami uherskými nalezly se jednotlivé s bři- 

 chem krásně zelenožlutým, z kterých utvořen druh nazvaný pijavka zelonobřichá. Nej- 

 více však nás mimo lékařskou zajímá druh, jejž v hojnosti u ranhojičů, líkarníků a ji- 

 ných, kteří se chováním jích obírají, spatřiti můžeme. Jest to pijavka uherská. Hřbet 

 má zelený neb načernale zelený, se šesti páskovitými prouhami barvy rezové, břicho 

 zelenosti olivové bez skvrnek. Čelisti má pěkné bilé se 60 páry špičatých zoubků. Do- 

 sáhne velikosti 4 — 7 palců, jest tedy v průměru větší než lékařská. Mluvíce o veli- 

 kostí připomínáme, že pijavice příliš malé, tedy pod tři palce, a opět příliš veliké, přes 

 šesti palců, ku použiti lékařskému se nehodí. Druh tento nachází se nejhojněji v roz- 

 sáhlých bařinách uherských, též v menším počtu v jižním Francouzsku a snad i v Ně- 

 mecku. Také pásmo horké chová dva druhy, které se jako naše evropská pijavka po- 

 třebují. První z nich nachází se v jižní Africe, a rovnaje se velikostí lékařské pija- 

 vici jen polovic tolik krve co ona vyssáli může. Nalezeno totiž zkouškami, že jen 

 ly^král tolik krve může pojmouti než sama váží, ana lékařská téměř ZYgkrát tolik 

 krve snese, nežli vlastní váha její obnáší. Druhý žije ve Východní Indii a vyzname- 

 nává se tím, že tělo jeho jest krupičkami jako posázeno, od čehož i své jméno ob- 

 držel Mimo to jsou v onom pásmu známy dva exotické druhy, které více škodlivým 

 působením svým než užitkem nějakým pozornost na sebe obracejí. Malá pijavka egypt- 

 ská, na niž lamější vody jsou bohatý, stala se velmi nepříhodným hostem francouzské 

 armádě tam prodlévající ; neb ona pro svou nepatrnost snadno byvši přehlédnuta, při 

 pití lidem do požeráku a koiíům do nozder se dostávala, kdež svým ssáním a potom 

 naběhnutím velice obtěžovala. Mnohem horší ale jest jedovatá pijavka ceyionská, která, 

 ačkoli jen ztlouští vlasu z hřívy koňské, napivši se dostane objem brku husího. Uštknu- 

 tím svým působí zapálení a nebezpečné zvředovatění, které někdy vede až k mrlině, 

 což pak začasté končí se tím, že oud zachvácený musí se odejmouti. Zdržuje se nej- 

 více v příkopech a hrozí nohám lidským, dle udáni hodnověrných cestovatelů často činí 

 vojáky tamější k další službě neschopnými. Mimo to i Japansko a jižní Amerika mají 

 své zvláštní druhy, o kterých však mnoho známo není. 



Pro svou velikou hojnost a obyčejnost zasluhují zmíněny býti dva druhy, totiž pi- 

 javka koiíská a pijavka osraioká. Pijavku mořskou, která jest podoby válcovité, zdélí 

 pídě, plna bradavic, šesti očmi opatřena, a žijíc v moři na rybách zvláště rýnocích (Ra- 

 jus) ssaje, nebylo mi posud dopřáno viděti. 



Ukončmež rozjímání své pitevním skoumáním pijavky lékařské. Podotknuto již 



