271 



nejhlavnější o kroužcích a o pokožce, pod touto však, jako u jiných vyšších zvířat 

 i u člověka, nachází se ještě kůže vlastní, která jest Ikanina velmi pevná a hustá; ona 

 to jest, klerá svým slálým zoužeiiím na místech uríiiých kroužky působí. Těsně jest 

 naplněna kulatými bunicemi, chovajícími v sobě barvivo (pigment). Mimo otvory úst, 

 řiti, rodidel a plodidel nalézáme na každém šestém kroužku těla po každé straně otvor 

 vedoucí k měchýřku sliznému, o čemž ještě později. V kůži a pod pokožkou mimo to sedí 

 ješlé žlázečky slizne, které pak při stáhnuvším se zvláště větším zvířeti vyvodí onu 

 nápadnou drsnatost a nerovnost kůže, kterou každý snadno může pozorovati. Soustava 

 svalů jest zajímavá a nikoli lak jednoduchá, jak by mnohý mohl mysliti. Již pohyby těla 

 pijavčího, jejich složitost, živost a rozmanitost na to ukazují, a nejlépe dá se to stu- 

 dovali na hlavě pijavčí, jejích proměnách při ssání, plování a připevňování se. 



Svaly pijavfií můžeme rozdělili na ty, které spůsobuji pohyb celého těla vůbec, 

 a na ony, jenž působí na jednotlivá ústrojí. Jdemc-li od kůže do vnitř, přijdeme nej- 

 prve na svaly, které jako kruh tělo objímají (obr. I. fig. 3. e, e, e) ; takové nalézáme 

 pod každým kroužkem těla čtyry, ony zužují tělo v průměru a mohou i kroužky sblí- 

 žiti. Pod těmito jsou svaly, které šikmo od jedné strany těla k druhé běžíce (obr. I. 

 fig. 3. h, f), na spůsob sítě tělo objímají a svým působením všestranně je zužují. 



Pak následuje vrstva svalů dle délky těla běžících (obr. I. fig. 3. b, h) ; tyto 

 jsou nejtlustší a mohou slazením tělo zkrátiti a povolením zase prodloužiti. Pohyb 

 lento každému známý jest nejnápadnější, anlo Casio malou pijavičku nesmírně, na 5 — 6 

 palců, vidíme se roztáhnouti, a sotva se přissála, již opět na \ neb 2 palce je stažena. 

 Tato vlákna svalová přecházejí na zadním konci těla do příssadla, kdežto se k nim druží 

 jiná soustředně seřadčná (obr. I. fig. 3. g^, íímž se dá vysvětliti těsné přilnulí, rozší- 

 ření a opět zmenšení ústroje tobolo. Na vnilřní straně břicha počínají malé a však 

 četné svaly, které jdouce nahoru mezi svaly hřbelními dle délky běžícími se upevňují 

 (obr. I. fig. 12. n, x, c, g; fig. 13. e), a vedle nich více na straně zevnitřní rovněž 

 svaly malé, které obejdouce útroby trochu více na straně hřbetu se končí (fig. 13. 

 niij; oboje splošfují tělo, hlavně ony první. Sploštění nejlépe je viděli při plování, 

 řidčeji tenkrát, když pijavka na nějaký předmět těsné přilne, jako n. př. v zajetí na 

 sklo. V zadní části těla na hřbetě vyvinují se vlákna svalová, která od předu do zadu 

 přes boky k břichu běží, tak že tvoří úhel špičatý, jehožto roh hledí k zadnímu při- 

 ssadlu, a všechna tato vlákna stihajíce se tvoří střední čáru (svaly : fig. 13. c, c, c, c, c, 

 střední čára: fig. 13, a, a), která vcházejíc do příssadla zadního tam na paprsky se roz- 

 bíhá (fig. 3. g). Svaly tyto hlavně oučinkují, když pijavka hlavou přissála zadní ko- 

 nec těla přitahuje, kterýžto pohyb také ráda tím končí, že hlavu a zadní příssadlo blí- 

 zko vedle sebe připevnivši ostatní tělo obloučkem dolů viseti nechává, jakož to nejvíce 

 na těch, které ve sklenicích jsou chovány, spatřujeme. Všechna tato posud popsaná vlákna 

 spojují oučinek svůj, a velmi rychle musejí působiti při plování. Mimo vlákna délkou a kru- 

 hem běžící nalézají se ještě na hlavě na předních kroužících vlákna křižující se, zvláště 

 na zpodní straně (obr. I. Cg. 1. a), které stažením svým mohou tak řečenému hořej- 

 šímu pysku dáti podobu střechy (fig. 9.). Pro ulehčení laskavému čtenáři vyobrazeno 

 jest (fig. 4 — 9.) vícero poslav, jakéž mohou vyvoditi pysk a ostatní kroužky hlavy. 



K tomu, co nyní budeme pozorovati, již potřebí, abychom si zpodní stranu přední 

 části lěla rozřízli, a tím se nám objeví zpodní strana pysku a přehled dutiny ústní. 

 Pysk hořejší na své zpodní straně opatřen jest 9 malými brázdičkami, což ji činí zdán-i 



