279 



tato jakož i nová soustava jeho byly se všeobecnou pochvalou pnjaty. Co ale Linné 

 jen za prostředek ke skutečnému bádání považoval, vzali jeho následovníci a nápodob- 

 níci za věc samu ; názvosloví se zostřovalo, ale skoumání rostliny samy se zanedbalo. 



Plodem tohoto směru byl bohatý Codex latinských jmen rostlin s krátkým 

 a úsečným popisem jednotlivých druhů. 



Dle takových popisů nebyly by rostliny nic jiného, než pestrá nahrómaděnina roz- 

 ličných ústrojů a znaků, které by ostatně nesouvisely a žádného jiného účelu neměly, 

 než aby s pozorovanou diagnosi souhlasily. Mezi tím, co hlavní proud rostlinářství v ša- 

 tných jménech se šířil, vystoupili jednotliví znalcové, kteří lepší směr nastoupili. Neje- 

 nom učenci, nýbrž i duchaplní dilettanti, mezi nimi k. p. J. J. Rousseau, snažili se, 

 lepšímu pochopení rostlinného života dráhu klestiti. Antoin Laurent de Jussieu 

 navrhl novou soustavu rostlin, založenou již na přirozenějších názorech, kterážto sou- 

 stava dosaváde jest základem přirozených řádů. R. 1780 uveřejnil anatom Wolf v Pe- 

 trohradě spis, v němž zastával mínění, že všechny ústroje rostliny jenom proměnu 

 dvou základních ústrojů představují, totiž lodyhy a listu. Avšak důvtipná tato domněnka 

 přišla k zapomenutí, a sám Góthe, který o deset let později s tou samou sadou vy- 

 stoupil, dověděl se o Wolfově spisu teprv dlouho potom. 



Veliký básník G 6 1 b e obořil se první vší silou proti staré školní raethodě, 

 a dočkal se po dvacíti letech té radosti, že nový jeho, duchaplný a přirozený názor 

 rostlin všeobecného uznání nalezl. Již r. 1790 vydal malý spis, v němž výsledky dlou- 

 holetého ale jen mimochodem činěného pozorování složil pod názvem: přetvoro- 

 va ní rostlin (die Metamorphose der Pflanzen). Spis tento, z počátku zanedbaný, 

 nalezl později nadšené pochvaly, an mezi některými .nepodstatnými a nyní zastaralými 

 věcmi obsahoval myšlénku, která jest základem celé nynější botaniky. Z Gothova pře- 

 tvořování rostlin vyvinul se nynější Ivarozpyt (Morphologia), jedna z nejpůvabnějších 

 nauk přírodních. 



Hlavní myšlénky, jež Góthe ve svém přetvořování rostlin uložil, jsou zkrátka 

 následující. 



Všechny nadzemní díly rostlin, necht si mají jakýkoliv tvar, dají se jakožto pro- 

 měny dvou základních ústrojů považovati, totiž lodyhy a listu. 



1 Lodyha má několik stupňů čili uzlů, z nichžto každý jeden nebo více listů nese. 

 Začínajíce od kořene nalezneme v posloupnosti nejdříve semenní listy čili dělohy, oby- 

 čejně dva tlusté listy, jako n. př. u bobu, nebo místo nich dužnatou pochvu, jako u trav, 

 palem a lilijí ; nejbližší vyšší stupeň nese první listy, bud bezbarvé tenké šupiny, bud 

 zelené lupeny. Nejblíže vyšší stupně mají podobné, ale větší a složenější ústroje. 

 Tak to pokračuje na lodyze až do jisté výšky, pak ale ubývá listů opět zponenáhla, až 

 konečně představují jenom malé listeny čili šupiny, v jejichž koutech květonosné řapíky 

 vynikají. Květ sám ukončuje celou letorost; zvenčí jest květ obstoupen kalichem, totiž 

 jedním nebo vícerým zeleným věncem, uvnitř pak objevuje se koruna, totiž věnec 

 útlých, krásně zbarvených listů, kteréž právě půvabnost rostliny tvoří. Uvnitř v koruně 

 stojí ještě třetí kruh ústrojů, totiž tyčinek, které na hořejším konci rozpolený pylový 

 vak nesou. Uprostřed tohoto posledního kruhu stojí konečně jeden nebo více sloupko-,:, 

 vých ústrojů, tak nazvané čnělky čili samicí ústroje. 



Jmenované tyto díly mají dle Linnéova názvosloví rozličná jména, poněvadž se 

 za rozličné díly považovaly. Gothe nalezl ale u všech vzájemnou podobnost, anyt se 



