297 



bytcdlná částka poznání chyběla. Nebo znání zvláštností dostává teprv svou pravou cenu 

 spoluznáním povšechnosti , totiž toho co každému jednotlivci společné jest, a v jehož 

 poznání poznáme celý obor předmětů. Pročež ved duch sbéravý také k anatomickému 

 a fysiologickému proskoumání svých předmětů. Jen tím spůsobem dospějeme k věde- 

 ckému poznání přírody. 



A není to tsk nesnadné, řekl bych že snadnější než ono sbírání, které vždy dále 

 zavádí, až i prostory k schování a vystavení nepostačuje. Kdo ku př. sbíráš ptáky, nebo 

 hmyz, šneky, mušle, vezmi si někdy tu práci a seznam se s ústrojím holuba, slepice, 

 husy a t. d. Přede vším proskoumej vnitřnosti hrudní a břišní, totiž plíce, srdce s cév- 

 ními kmeny, žaludek, střeva, játra, slezinu, rodící a plodící částky. Pak nabudeš roz- 

 vařením všechny kůstky celé kostry porůznu, jež do zvláštních škatul uschováš. Po- 

 tom sobě připrav těch samých zvířat kostry ve spojeni jednotlivých kůstek. Spojení to 

 stává se svazy, které po odškrabání masa ponecháš. Nyní teprv můžeš anatomii svalů, 

 nervů, krevních cev předsevzíti. Zvláště důležité jest studium svalů , nebot nám po- 

 skytuje dostatečný výklad všech pohybů zvířete. Užitečné, pro samé badání a pro bu- 

 doucí porovnávání bylo by, abys při tom vždy pilně kreslil jednotlivé oddíly kostry a na 

 nich připevněné svaly , co možná porůznu , aby přílišné shromadění nevadilo jasnosti 

 a rozumu. Jakých nástrojů třeba k anatomování? Nejlépe by bylo, abys sobě zjednal 

 obyčejné nožejčky, klíštky, nůžky, jaké vůbec od anatomických učňů na školách se po- 

 třebují, a jež sobě za dost levnou cenu v hlavním městě zaopatřiti můžeš, čím menší 

 zvířata chceš prohledávati, tím drobnější nástroje sobě zjednej. Kdo chceš vnitřnosti 

 hmyzu, raků, pavouků a jiných malých zvířat pozorovati, učiň to pod vodou v nádobce 

 na půdě černým voskem polité, na kterém se připevňují částky zvířecí pomocí špendlíků. 

 Aby maso ssavců při delší preparací nehnilo, nasol je solí kuchyňskou pouhou, nebo 

 spojenou se sanytrem, a zaobaliv je plátnem ukryj na chladném místě. Co hodno dalšího 

 chování, co zdařilé a poučitelné jest, může se, rozepnuto špendlíky nebo malými špi- 

 čkami z tvrdého dřeva na černém prkénku, schovati v líhu pro další upotřebení a po- 

 učení, ku př. vnitřnosti větších brouků, vos, motýlů, housenek, kobylek, cvrčků, pijavek, 

 hlemejžďů, slimáků, mušlí aj. 



Máš-li náklonnost k zbadání zvláštního oddělení zvířectva , a příležitost zříditi 

 sobě sbírku vycpaných exemplářů (ssavců, ptáků), nebo sušených (hmyzů, brouků, motýlů, 

 much, skořápek, hlemejždů, mušli), nebo v líhu chovaných (ryb, vnitřností hmyzu, červů, 

 hlemejžďů a t. d,), učiň to chutě, jen nezapomínej při tom bráti ohled na veškeré živočišstvo 

 a zákony jeho živobytí čili jeho fysiologii, nebot prvnější jest pouhé smyslné empirické 

 jednání, a jen s druhým spojeno vede k myšlení o přírodním bytování, k přírodovědě. 



Namítne mi někdo, že tu pořade mluvím o živočišstvu , a nikde o rostlinstvu, o mine- 

 ralogii a jiných odvětvích přírodovědy, jenž při vzdělání vědeckém stejné právo sobě osobují. 



O rostlinstvu jsem pokládal za zbytečné siřeji promluviti, proto že, jak každému 

 známo, není nic snadnějšího a oblíbenějšího, jako hledání, ustanovování, sušení, zaklá- 

 dání, spořádání rostlin v sbírku oupravnou, jakýchž nalézáme po krajích, u privátníků, 

 ve školách a t. d. v dosti hojném počtu. 



Mnoho by se též dalo v podobném spůsobě poznamenati o mineralogii, geognosii, 



o fysice, o chemii, o kterých ještě, podrobněji při dané příležitosti promluvíme. U všech 



těchto odvětvích platí to samé , co nahoře řečeno o zoologii. Všude af proniká duch 



lidský skrze zevnitřek výjevů přírody do jejího pravého bytu, kdežto pozná, že ona 



je.iia vlastaě stejnorodá jest, an pocházejí oba ze samého božského rozumu. 



