808 



hranými tenkostfinnými buňkami rozeznává, Jest to korek, kterýž se již pouhým okem 

 na průřezu co hnědý kruh nad zelenou korou spatřuje. Když se korkové tkanivo všude 

 nad korou rozestře, odemře tato a votev obJr/i Imědou barvu, kdežto v prvním roce 

 ještě zelená byla. Korek tvoří se zde jako u sosen nezávisle od sesilujícího kruhu. 

 Zpočátku povstává korek vždy ze svrchních korových buněk, u některých stromů ale 

 vytvoří se uvnitř v kůře jistý spůsob druhé bělní vrstvy, z níž se neustále nové kor- 

 kové tkanivo vylučuje, jako n. p. u korkového dubu nebo u některých babyk (Acer 

 campestre). U jiných stromů neobnovuje se ale korek tím spůsobem, nýbrž kůra kor- 

 ková jakož i staré lýčí shazuje se a pod starou korou povstává zase nová. Tak to po- 

 zorujeme u našich ovocných stromů, u břízy, buku a t. d. Životní činnost sosen a list- 

 natých stromů má tedy své sídlo bezprostředně pod korou , v kruhu bělním čili sesi- 

 lujícím, ale jak kůra tak i dřeň jsou pro zrůst nečinné. Jenom jednoroční dřevní buňky, 

 tedy nejhořejší v dřevním válci, které bezprostředně bělí obejmuty jsou, naplní se v pod- 

 zimku škrobem a jinými látkami , kteréž se pak z jara zase rozpustí , aby daly novou 

 potravu k vytvoření dřeva. Vnitřní a starší dřevěné vrstvy jsou ale nečinné a slouží 

 stromu jenom co podpora , aby mohl břemeno nově vytvořených větví a listů unésti. 

 Pročež se mohou staré stromy státi dutými, a předce růsti a se zelenati, jak to u sta- 

 rých vrb a topolů (n. p. u znamenitě velikého topolu ve Velvarech) viděti jest. Od- 

 unn'rá totiž v té případnosti jenom nečinná dřeň a dříví, bělní kruh ale zůstane živý. 



Nepotřebuje se vykládati, že větve taktéž se chovají jako kmen; jsout větve 

 takřka jenom nové pokolení, které v koutech listů povstává. V celku opětují větve tvar 

 kmene, ačkoliv, jak jsme u přetvařováni rostlin viděh, v některém ohledu se odchylují. 

 Hlavní kmen jest pro větve takřka půdou, jejich společnou podporou, z níž potravu čer- • 

 pájí, a běl větvi jest jenom odvětvení běli kmenové. Potrava, kterou kmen ze země 

 ssaje, rozděluje se do větví, z čehož samo sebou následuje, že po uříznutí některých 

 větví ostatní tím více potravy obdržovali musí. Na tuto okolnost musí zahradníci a ště- 

 paři zvláštní zřetel míti, chtějí-li aby stromy jistou podobu obdržely, nebo více ovoce 

 nesly, nebo lepší dříví nasadily. 



O postavem sluneční soustavy v prostoru světovém. 



Od Dr. Vojtěcha Kuneie. 



9. 



Mars. 



Obě předcházející dolejší planety, Merkur a Venuše, pohybují se vždy uvnitř dráhy 

 zemské okolo slunce, čili jinými slovy, dráhy jejich objaty jsou od dráhy zemské. Mars(Smr- 

 tonoš) jest první, který se pohybuje mimo dráhu zemskou, pročež nazývá se první hořejší pla- 

 netou. Z té příčiny není více obmezenna určité vzdálenosti od slunce, nýbrž spatřujeme 

 jej ve všech možných úhlech ke slunci státi, i někdy naproti němu, což by nebylo možné, • 

 kdyby v tu dobu nestála země mezi ním a mezi sluncem, čili kdyby dráha zemská ne- 

 byla objata od dráhy Maršový. 



Poznáváme tuto planetu velmi snadno po její kalnočervené barvě, která se podobá 

 železu mdle řeřavému. Kterak tato červenavá barva Maršová povstává , zdaU ji spůso- 

 buje parokruh anebo povrch planety, nedá se s jistotou rozhodnouti. Zdá se však více 



