311 



niérň dosavad známých nikoli ješlfi dokázati se nedá, naskytuje se při lom nicméně 

 tolik nápadných okolností, že další sledování toho předmětu a provedení výpoCtu sem 

 náležejícího bylo by vždy úlohou velmi záslužnou. 



Co se však týče spůsobu zmíněné katastrofy, nedá se snadno mysliti, že by roz- 

 tříštění se planety bylo se stalo následkem sraženi s nějakou kometou, poněvadž kome- 

 tám schází potřebná k tomu hmotnost. Nejpřirozeněji dala by se katastrofa tato vysvě- 

 tliti příliš velikou rychlostí otáCení. Ktomu konci museli bychom přijmouti, že prvotní 

 planeta měla jako Jupiter a Saturn jednak příliš velikou rychlost v otáčení se okolo své 

 osy, jednak i veliký objem, U Jupitera spůsobilo otáčení toliko znamenitou zploštčlost 

 a oddělila od něho čtyry sputníky čili měsíce; u Saturna odtrhl se kruh s osmi měsíci; 

 při naší domnělé planetě ale roztrhlo se rychlým otáčením celé těleso na kusy, které 

 odletěly dle směru odstředivosli. 



Asteroidy jsou vesměs velmi malé ; ustanovení pravé jejich velikosti zůstane vždy 

 velmi těžkou úlohou pro majitele největších dalekohledů. Z té příčiny jsou i rych- 

 losti jejich otáčeni a polohy jejich os zcela neznámé. Známe toliko jejich dráhy 

 okolo slánce, a však i tyto podrobeny jsou mnohem silnějším proměnám nežli dráhy 

 jiných planet. 



Nejjasnější hvězda na jejich noční obloze jest Jupiter ve svých protistáních, 

 vzdálených od sebe 6—7 zemských let. Ony samy sice mohou se jedna k druhé ve- 

 lice přiblížiti, i tenkráte však musejí pro přílišnou skrovnost svých průměrů dosti nepa- 

 trnými zůstávali. Ostatní planety objevují se obyvatelům asteroid téměř v týchž poměrech 

 jako nám, toliko Saturn a Uranus o něco větši, za to ale bývají řidčeji viditelný. 



Nad míru nepatrná musí býti tíže na jejich povrchu, nebot kdybychom hutnost 

 těchto nebeských těl pokládali za rovnou hutnosti země, což jest zajisté vysoké ocenění, 

 vypadly by na nich pádnost těl a délky kyvadel velmi skrovné. Váha jedné libry na zemi 

 obnášela by tam toliko lot. 



Až posud vypátráno jest 30 takových malých planet, jejichž jména uvedeme tuto 

 v pořádku jejich prostřední vzdálenosti od slunce: Flora, Melpomene, Victoria, 

 Vesta, Iris, Metis, Euterpe, Phokaea, Hebe, Lutetia, Parthenope, 

 Fortuna, Massilia, Amphitrite, Thetis, Eg;eria, Astraea, Ireně, 

 Thalia, Eunomia, Proserpina, Juno, Ceres, Pallas, Bellona, Calliope, 

 Psyche, Themis, Hygiea, Urania. 



Drobnosti. 



O pěstováni vina v Cechách. 



Sepsal Filip Cermáli. 



(Pokrsčováni.) 



Ktét hroznU, 



Vinné křovi sice, jak již řečeno, velmi časně se svou ourodou se vyclilou1)áirá, ale uež hro- 

 zen toliko Jen kú květu dospěje, miui mnoho dni ba týdnů uplynouti, ueboC čas rozkvětu hroznového 

 jest teprv měsíc červen. 



Je-li pohodlná povětrnost, holoubátka, podobající se malé podlouhlé růžičce právě rozkvěta- 

 jící, čerstvě se vivinnjí a tak říkaje vůčihledě rostou, a tu jak ua sloupkách se vyvinuje a poodrostá 

 .li5l, lak pospolité se vyvinuje a poodrostá i hrozaíček, jenžto vypadá co malinká vikvička spočívající ns 



