314 



předstívili, co tento živel v tak málo okamžeuich spúsobitl mfiže. Ve vlnici, kde se čítalo k 70 

 vedrům vina, tedy ke 140 korcům hroinS, nebylo za několik okamžení již ani jedinkého celého hroz- 

 níčku více ! A křoví pólo bez kůry, otlučené, přerážené, révi skorém napořád zničené, skorém zcela 

 hnlé, tu a tam kousek lista a něco stopek. Po zemi ale jak by nastlal roztrhaným listím, hroz- 

 nlčky a vinnými zrníčky. Než na tom nebylo dosti. V příštím jaře v prnméra patnáctý keř vy- 

 hynul. Mimo to — křoví, kůry a tedy 1 podoči žhaveno, velmi špatně se rašilo, tak sice, že v tom 

 roce ani hrubě rozvody se dělati nemohly, a na podzim le skorém ničeho nesklidilo. I museli ještě 

 dvě léta nplynouti, nežli vinice touto ouhouou navštíveny se opět zpamatovaly. 



O červech již bylo mluveno. 



Opar. Vino miluje sice teplo , ale přílišné parno , zvláště když počíná barvit , jest mu 

 škodlivé. Hrozen parnému slunci vydán uvadne a uschne, ba někdy 1 vyschne tlm spfisohem, že 

 I něho nepozůstane nic více, nežli prázdná slupina. Taková nehoda potkala minulého roku mnoho 

 vinic mezi Sopkou a Vehlovicemi, a to tak silně, že na vinici, kde se před tím počítalo na 7 věder 

 hroznů, ani žádná sbírka se konati nemohla. Oparu jest červené víno více podrobeno nežli bílé ; 

 zvláště roučí jim velice trpí. 



Mlha bývá sice vínu velmi užitečná, je-li víno již hojně zabarvené a dozrává-li již, zvláště 

 json-ll v tom čase teplé dni a počasí suché, tu mlha zastává místo rosy a vinné lupínky změkčuje, 

 jmenovité přišla-li mlha na Labi proti vodě. Příjde-li ale mlha v nečas, a zvláště je-11 poledno- 

 východni, zde tak nazvaná Vrutička, tu nejen že vinu v ničem neposlouží, alebrž spali jeho list 

 a zarazí zráni. Někdy podobně co opar uškodí. 



Hniti. Přijdou-li v čas zráni hroznů deště, tu vino silně nalévá, zrnéčko tiskne jedno 

 druhé, a tím mnohá se vytlačují, mnohá pukají. Z rozpukliny vyprýšťuje se šťáva a oslizne, 

 druhý den již se na ni udělá plíseň, i počne hniti a nakazí všecka zrnka okolní, která těž počnou 

 hniti, ta zase nakazí sousední, a tak v několika dnech celý hrozen i na sta jiných jest zkaženo. 

 Ke hniti také někdy mouchy, včely, vosy, sršně a zvláště vrabci napomáhají. Otevrou totiž kolikráte 

 jen jedinké zrnéčko, to počne hnili a tak nakazí celý hrozen. 



Druhý považ. 



Tento není nic jiného, nežli pokračováni prvního. Co dotud buď přirostlo na keři, neb se 

 odtrhlo z předešlého povazu, to se nyní právě tak jako prve přivazuje, toliko na to jest třeba hle- 

 dět, aby křoví u tyčky stojící nahoře dobře uvázáno bylo. 



Oseček. 

 Růst rév započne jarem a trvá až do srpna. V tomto měsíci révi zraje a dozrává. Že 

 ale konečky révové dosud ještě zelené jsou, a než by i ty dozrály, mnoho by času k tomu potřebí 

 bylo, naproti tomu sila, kterou hrozny požaduji, jim ucházela : tedy jak mile se shledá, že již réva 

 hojně vyzrává, došlé konečky se odřezávají, což se nazývá oseček. Práce tato koná se následovně : 

 Buď vinař anebo někdo jiný vstoupí ku keři, maje v pravici žabku. Tuto zasadí asi palec 

 uad tyčkou na révu, proti žabce oa révu s druhé strany položí palec, stiskne a potáhne k sobě, 

 a réva jest uříznuta. Tento odřezek — oseček, položí do levého páždi, jde ku keři druhému, 

 třetímu a t. d., a činí též tak, až má tolik osečků přihromadě, že by mohla z toho býti otýpčička. 

 Takovou tedy udělá, a zapíchne ji na některou již osečenou tyčku tak, jako n. p. snopy na poli se 

 stavívají, aby oschla, a nebo míni-li osecky vžiti domů buď ke krmení aneb třeba i k sušení, klade 

 je zatím na hromadu. Tím spusohem pokračuje, až má celou čtvrt osečenou. Kde ale jsou tyčky 

 krátké, tu odřezává tolik, jen co dosud ještě nezraje. 



Oseček buď časně neb pozdě dělati jest vždy škodlivé. Casně-li křovi zbaveno hlavy, na vše 

 strany vyžene pazochy a velice ve svém zrání utrpí ; a jestli pozdě, tedy utrpí tím , že réva oné 

 Sily k svému dozráváni užívá, která by hrozny k svému uzráváni potřebovaly. Nejlépe jest luto 

 práci započíti brzy po sv. Vavřinci. 



