315 



Co tuto řečeno jest o vlolcl, to též bnif i řičeno o v/nč, jenž se chová u staveni na odrech, 

 k. p, ve štita. Maji-li hrozny nzráti a vyzráti, i tu jest třeba révy podobným spůsobem osíci. 



Tyto osečlcy json dobrá pice pro Itozy i pro hovězí dobytelt, dalelio lepší nežli podlom, poně- 

 vadž nejsou tak kyselé. Dávají se dobytku buď čerstvé zelené anebo sušené, zvláště v zimě. 



Mezi drahým povazem a oseckém, zvláště jestli bylo léto vlažné, zarodí se tráva po vlnicích 

 v takovém množství, že vinice skorém co Inka vypadají ; i bývá tato tráva v délce kolikráte do pul 

 tyček. Jest to veskrz ; musinec, šlateč, vrbice, lebeda, čapí nos a t. d. Tato tráva než dozraje, 

 musí se dočista vypletl, jinak by i zrůstn i zráni vína škodila ; tráva tato poskytuje dobytku velmi 

 užitečnou píci. Hází pak se buď na hromady, jestli se hned kn krmeni potřebuje , aneb má-li se 

 sušiti již na vinici, váže se v kytky , které pak podobné jak osecky na tyčky se staví. Natrhá 

 se totiž hodná přehoušel, ta se pak v klasoví několika stébly otočí a na tyčku postaví. Ve dvou 

 neb ve třech dnech jest tráva suchá. Teď se kořínky oklepají, je-11 na nich jaká hlína, tráva se 

 roztřese a uloží, což v zimě dobytku velmi ilboa pařenku poskytuje. 



Okolek. 



Tak se nazývá asi na sáh široce skopaná obruba kolem každé čtvrti a celé vinice. Práce 

 tato koná <e následovně: Když víno započne barviti, kolem každé čtvrti, kde takové jsou, a tedy 

 i kolem celé vinice na šířka asi jednoho sáhu, vypleje se všecka tráva, jestli opět nějaká vznikla; 

 kde jaká tyčka při keři se naklonila neb snad větrem opadla, ta se rovně postaví a zarazí ; jestli 

 kde jaká réva se odtrhla neb rozvázala, ta se upevni, a pak ta prostrauina se velmi drobně skopá, 

 skypří a srovná, všecky cesty, stezky a pěšinky se vyčisti, obortnjí a přehrabou; oučel této práce 

 jest, poznati st«py , jestli někdo nezvaný do vinice vstoupil ; ueboC jak mile vino započne zráti 

 a okolek hotov jest, od té doby cizinci do vinice vstoupiti ano i cestami jíti, které nejsou veřejné 

 a tudy toliko pro vlnici astanovené, se zapovídá. A majitel vinice neb vinař jinak nyní do vinice 

 nevstoupí nežli železnými hrabičkami ozbrojen; musi-11 vstoupiti do čtvrti, sestupuje přes okolek právě 

 •tam, kde by to nejpatrnější bylo, po návratu ale jak tyto šlépěje tak i ostatní všecky na pěšince 

 zahrabe. Okolek při vinici koná tedy služba plotu aneb poněkud i hlídače. 



(Pokračováni.) 



Umělé rozmnožováni stromů. 

 Od Frant. Špatného. 

 (Pokračování). 



Působeni spolků, ukiliít a lákonů na iteltbeni iahradnictci d Cechách po Iřieetiklé válce. 



Nebude snad v nečas a na nepřihodném místě, když v tomto časopise podám strnčný popis 

 spolku, nčillší a zákonů, které po třicítileté válce přispívaly k zvelebení zpustošeného zahradnictví 

 v Cechách. 



Z toho popisu bude moci velevážené čtenářstvo posuzovati prostředky, úsilí a oběti, kterých 

 »e k zdokonalení kleslého zahradnictví používalo. Skvělé výsledky, dosažené přičiněnioi podporo- 

 vatelů zahradnictví v království Českém, povzbuzují k ocenění jich zásluh a k následováni jich do- 

 brých příkladů. — 



Hospodářská společnost v Ceckách. 



Nejvyšším dvorským dekretem od 23. června 1767 slavná panovnice, císařovna Marie Terezie, 

 naříditi ráčila, aby se v království Českém hospodářská společnost zřídila. Za příčinou některých 

 obtíží podán jest plán k zřízeni dotčeného spolku teprv dne 6. července 1769 k nejvyššíma stvrzení, 

 kteréž nejvyšším dekretem od 6. července 1769 uděleno jest, načež ,, spolek k zvelebení hospodář- 

 ství a svobodného umění v království Českénr' účinkovati počal dne 1. ledna 1770. 



Veleslavný císař Josef II. roku 1788 novým zřízením obor činnosti léto společnosti rozši- 



