340 



což dle zákonů přitažlivosti velmi se blíží Času tomu, v němž by měsíc, jehož vzdálenost 

 od Saturna rovnala by se vzdálenosti prostředku obou kruhů, obíhati musel kolem Sa- 

 turna. Odstředivost, spůsobená tímto otáčením a působící proti přitažlivosti Saturnově, 

 udržuje kruhy v jejich postavení. 



Poměry tíže na Saturnu mají všelicos zvláštního, což pamětihodně se liší od po- 

 řádku věcí, jemuž na zemi jsme přivyklí. Veliká vyvýšenina 805 mil na rovníku jest 

 příčinou rozličné přitažlivosti na rozličných částech Saturna; co na rovníku váží libru, 

 váží na točnách 1% libry. 



Okolo Saturna koluje mimo to osm měsíců, z nichž toliko třetí je značnější ve- 

 likosti. Nejvnitrnější vykonává oběh svůj velmi blízko u kruhu v něco více nežli 22 

 hodinách. Je-li obýván, poskytuje obyvatelstvu jeho Saturn se svými kruhy pohled ve- 

 likolepý. V noci zaujímají totiž polovici nebe, a musejí spůsobovati silné osvěllení. 

 Sedmý sputník má tu zvláštnost, že v jisté části své dráhy docela nám zmizí. K vy- 

 světlení toho pokládá se, že povrch tohoto měsíce jest povahy velmi rozdílné, tak že 

 jedna jeho strana odráží velmi mnoho světla, druhá velmi málo anebo nic. Obrálí-li 

 se měsíc k zemi touto druhou stranou, musí se docela neviditelným stáli; a poněvadž 

 se to děje vždy v tom samém místě jeho dráhy, vyplývá z toho, že sputník tento, tak 

 jako náš měsíc, při oběhu svém okolo Saturna jenom jednou kolem své osy se otáčí. 

 O průměrech, hmotách a hutnosti sputníků Saturnových nevíme ničeho. Zajisté lze se 

 nadíti ještě znamenitého rozšíření našich vědomostí o této paměti nejhodnější planetě 

 od budoucích pozorování. 



Drobnosti. 

 H edvábnič ek skočcový (Botnbyx Cyníhia.) 



V Evropě se z Indie pocházející hedvábniček marnšový (Bombjx moři) teprv od šestého sto- 

 letí (pud cisařem Jnstinlanem), a to s velikým prospěchem Tjchovává. Uedrábi z jeho zámotků príi- 

 mysluě vytěžené bjio v první době v ceně rovné tiže zlata. Jeho potřeba v nynější době jest velmi 

 rozšířena, a průmysi mnohých krajin jen hotovením hedvábných látek jejich blahobyt zakládá K to- 

 muto již známému přástevniku hedvábí přidružil se uyuí nový, v Indii, jmenovitě v Bei]<i;alsku, též 

 již od pradávných dob známý drnh, totiž hedvábniček skočcový (Bombyx Cyutbia), jehožto pěstová- 

 ním v Evropě «e nyní mnoho prílmyslných a šlechetných mužů zabývá. Již roku 1843 upozornil na 

 něj Guerln Méneville v časopisech, jako též ve svých přednáškách o hedvábnictví, držených v Col- 

 lege de France r. 1850 a 1851. Též učený Mathieu Bonafous vyzýval v spisu zvlášiě o tom je- 

 dnajícím, by se na uvedení v Evropě hedvábníčka skočcového a jeho pěstováni všemožně hledělo, 

 čímž spůsobil, že M. Baruffi (v Turíně) ve spojení s M. Bergonzi (v Boniogne- cur- Mer) vřele se 

 o to zasadili. 



Bylo jim ale velmi mnoho obtíží překonati, neb tento druh hedbávníčka rozmnožuje se ve 

 svém domově, až na šestero pokolení každý rok, trvá tedy tak krátký jenom čas v dobách svých 

 přeměn (metamorphosls), že nelze bylo k. p. jen vaječka až do Vlach přivézti, aby se nebyly již na 

 cestě vyllhly housenky, které nemajíce potravy zahynuly. Přičiněním guverneura Malty, šlechetného 

 p. M. W. Belda, byla cesta zkrácena, a již na ostrově Maltě vylíhlé zelenavé, jako bélavým prá- 

 škem potrusené housenečky pěstovaly se tam, nechaly se zamotat, a teprv ze zámotků těchto běla- 

 vých aneb nažloutlých vystouplí, bnědě, žlutě a bělavě zbarvení motýlové zánoční (uoctuae) podali 

 nový počet vajíček, prvních v Evropě snesených, které se nyní teprv jinam zaslali mohly, jako do 



