363 



na nichž zkrácené větre sedf, a jsou jediným zeleným listím jejím, an listy u protáhlých 

 vělví župinaté zůstávají. Na modřínu povstávají sice poupata zlirácených větví již v tom- 

 též roce co mateční protáhlá vřtev, ale viviiiou se zúplna teprva v přišlim roce, když 

 roztáhlá vStev již své jehly shodila. Vétev medicínu má tudy dvojí jehly, v prvním 

 roce své vlaslní, pozdřji ale chomáčky jehel zkrácených větvi (f, f). Tyto chomářky 

 jsou spore na větvích rozděleny, ale obnovuji se každým rokem, kdežto jehly u borovice 

 3—4 léta trvají. Budeme o těchto zajímavých poměrech ještě na jiném místě mluviti 

 z<ie staíí, že se na rozdíl obnovy jéhél ukázalo ; a borovice jsou totiž jehly víceleté 

 u modřínn jednoleté. 



Jedle, smrk a bordvicesOuhlasi velmi ve svých plodních ústrojích. Na tomtéž stromě 

 vivinou se na rozličných větvích samčí a samici květy. Samčí květy objeví se zjara v po- 

 době malých žlutých jehněd, a sice u jedle a smrku (obr. 3. St) v listních koutech loň- 

 ských vělví, u borovic v koutech supin letoínich vělví, a u modřínu z prostředka je- 

 hlového chomáčku zkrácených vělví. Samicí květy tvoři též jefanědu, jižto obyčejné ňa- 



(Obr. 3.) 



zýváme šiškou (tíOMus, podle čehož latinské jmeno'^ sosen Coniferae). U jedle slojí 

 šišky (obr. 3. c) na dolejší straně, n smrku na konci loňských větvi, u borovice jsou 



