368 



Vji stř., až k 20. roku 17, ^ stř., až k 40. roku l»/,o stř., až k 60. roku i^,, siř., 



V druhém de- 



•/,o Stř-, 



až k 120. roku 8/,„ siř. 



až k 80. roku i'f,„. až k 100. roku 

 sítilelí přibývá ledy výšky borovice od sotva jednoho palce náhle až k IV,;, stř., pak 

 rosle až k 40. roku a ubývá jí íase od 60. roku. Podobný přibyt a úbyt jest také 

 na tlouštce. U modřínu roste tlouštka zároveň s výškou, u borovice ale počíná tlouštky 

 o 10 let dříve ubývati nežli výšky. 



Důležitý vliv na podobu stromu má také postavení stromu pro sebe nebo 

 v uzavřeném lese. Smrk a jedle podržují v svobodném postavení, kdežto ze všech 

 stran světlo a vzduch přijímají, všechny včtve, v uzavřeném lese ale shazují tak jako 

 borovice dolejší větve až k 20 — 30. stř. výšky. Tím obdrží uzavřené vysoké lesy 

 podobu štíhlého sloupořadí, nad nímž se hustý větevnatý koš uzavírá a v lese zvláštní 

 šero spůsobuje. Rány po shozených větvích zacelují se zponenáhla přibývajícími kruhy 

 dřeva. Jenom modřín, klerý od ostatních sosen vždy se uchyluje, shazuje i na svo- 

 bodném místě své větve až k 20—30. siř. výšky. 



Kmeny slromů svobodně rostoucích mají podobu více homolitou, kmeny v uza- 

 vřených lesích více válcovitou. U kmenů svobodných jsou totiž roční kruhy zdola na- 

 horu stejně silné, u kmenů lesních ale přibývá tlouštky kruhů zdola nahoru, čímž se 

 menši počet kruhů nahoře vyrovnává. Příčina toho leží v tom, že u svobodných kmenů 

 tvoření drívi dole začíná, n lesních kmeml ale nahoře, an povětří v lese u země déle 

 studené zůstává. 



' Vliv postavení kmenů Jeví se také v tom, že svobodné kmeny dříve kvetou 

 a plody nesou nežli lesní, a sice o 20—30 let dříve, načež ostatně i půda působí. 

 V dobré půdě kvetou všechny rostliny později nežli v hubené. Smrk kvete na svobodě 

 v 50lém roce, v lese v 70— 80tém, jedle na svobodě v 30tém, na dobré půdě o 10—20 

 let později, v lese ale v 60— 70tém roce. Modřin kvete na svobodě v 15 — 20. roce, 

 v lese má ale teprva v 50tém plody, v dobré půdě teprva v 70— SOténi. 



Rozplozovací ústroje obsahuji u smrku, jedle, modřinu a borovice samčí a sa- 

 mici ústroje, a sice každé porůznu na zvláštních větvích téhož stromu, jsouce dle Lin- 

 néova výrazu jednodomé; cypřiše, thuje a jalovec jsou ale dvojdomé, totiž vždy má jeden 

 strom jen samčí a druhý strom samici květ. Taktéž jest lo u tisu a příbuzných rodů. 



Samčí květy objevují se u smrků a jedlí 

 v koutech jehel, u oněch na svrchní straně větve' 

 u těchto na dolejší straně, v podobě malých žlutých 

 jehněd. U modřínu sedí uprostřed listových cho- 

 máčků zkrácených větvi, u borovice slojí v zname- 

 nitém množství na místě dvojitých jehel nového 

 ročního výhonu. Samčí jehněda (obr. 3. Si) jest 

 proměněná větvička, sedíc bud v koutech listu (u 

 smrku a jedle), bud v koutech šupin (u borovice), 

 bud na konci zkrácených větví (u modřínu). Poupě 

 samčího květu podobá se z počátku k pupenu větve. 

 Jako tento jest obejmuto kožnatými šupinami, pod 

 nimiž také přeiimuje ; z jara se otevře a z něho 

 vystoupí osa zhusta pokryta prášníky, jejichž zpodek 



CObr. -7.) 



vnitřními šupinami poupěte jako kalichem jest obstoupen. Osa jehněd jest asi y, palce 



