$73 



volný pupen bud bezprostředně z koutku listového, jako u cypřišů, buď na šupině, jako 

 n smrkovilých, nebo na konci květné osy, jako u tisovitých, vytvoří, kdežto u všech 

 jiných semennich stromů, keřů a zelin v dutině vaječníka povstává, jenž ze srostlých 

 listů sa skládá. Podle tohoto všeobecného znaku má tedy celá třída Jméno nahose- 

 menných rostlin (Gymnospermae). — 



Sosny náležejí k nejužitečnějším rostlinám. Semeno jest sice jenom u málo- 

 kterých druhů jedlé (Cembra, Pinie), za to poskytují ale palivo a stavivo, takřka v ne- 

 vyčerpatelném množství. Všechny jejich vlastnosti podporují silné vyvinutí dřeva. Rostou 

 rády společně , snesou velikou zimu, a byt zpočátku jen zvolna rostly, přibývá jich 

 později velmi rychle, a dřevo zůstává i na starých kmenech zdravé. Vyjmouti se může 

 jen jalovec pro svou skrovnost a tis pro zrůst příliš zdlouhavý ; smrk, jedle, modřín a 

 borovice jsou ale právem nejdůležitější předměty lesního hospodáře. Ačkoli dříví všech 

 těchto stromů v podstatných vlastnostech souhlasí, totiž v štípatelnosti , trvanlivosti, 

 rovnosti atd., má každý z nich předce své zvláštnosti, podle nichž se pěstováni jejich 

 řídí. Oučel lesnictví jest , na vykázané půdě co možná nejvíce paliva nebo staviva 

 vychovati. Ovšem se může smrkový, jedlový a borový les teprva po 120 letech s nej- 

 lepším prospěchem mýtili; nebof u smrku a jedle roste příbytek hmotnosti až do té 

 doby, a jen u borovice zůstává roční příbytek asi od 60tého roku stejný. Nejenom pro 

 hmotnost, nýbrž i pro zlepšení dřeva má se les teprva po 120 letech poráželi, dříví se 

 pořád více a více zlepšuje, smolou napájí a tedy trvanlivějším a v ohni vydatnějším stává. 



Modřín podává mnohem dříve vydatného užitku, neb již po 60 letech může se 

 s prospěchem porážeti. Pěstování tohoto stromu jest ale teprva v začátcích, an u nás 

 teprva od 50 let po lesnicku se chová. Modřín převyšuje dle Hartiga příbytkem 

 hmotnosti jedli 2 — Skráte , a dříví jeho jest trvanlivější nežli ostatních sosen, tak že se 

 ho nyní na železnicích místo dubových klád používá. Ve vytvoření paliva na ustanove- 

 ném místě převyšuje modřín smrkový strom 2'/5kráte, jedli 275kráte, borovici 3 '/skráte, 

 buk SYjkráte, dub SVakráte, břízu 4kráte, olši SVjkráte. Modřín má vysoký zrůst i sám 

 pro sebe, a shazuje vždy dolejší větve, což ostatní jen v uzavřeném lese činí. Také 

 se hodí modřín do pařeznatého lesa, an má řídký koš a dolejší listnaté stromy a keře 

 málo zastiňuje. Za to musí ale míli dobrou půdu, lak jako buk, kdežto borovice s pís- 

 čitou půdou se upokojí a smrk vysoko na skalnaté hory vystupuje, tvoře poslední mez 

 Stromového zrůstu. Borovice a jedle zůstávají na výšce již pozadu, nejvýše ještě ná- 

 sleduje jedle, ale jen vtroušena mezi smrčí. Příbytek hmotnosti má se u jedle k smrku 

 jako 63: 75. Mimo modřín převyšuje smrk všechny ostatní stromy, jenž tvoří uza- 

 vřené lesy, příbytkem své hmotnosti. Vezme-li se 1201elá doba pro vymýtění sosen, buků 

 a dubů, a GOletá pro vymýtění olší a bříz, obnáší roční přírůstek u smrku 73 kry- 

 chlových střevíců, u borovice 40 kr. stř., u olše 40, u buku 35, u dubu 35, u břízy 

 34 kr. stř. Nejhlavnější vedlejší užitek poskytují sosny smolou, která z kmenů jejich 

 se prýští nebo trhnutím do kůry se dobývá. Nejvíce smůly dává smrk 100— Í201etý; 

 do kůry jeho vřežou se podlouhlé žlábky, z nichž se pak smůla prýští ; jitro lesa dá 

 za 8—10 let asi 60 liber. Tím spůsobem se ale stromy seslabuji, a proto se může 

 smůla takto jenom rok před vymýtěním sbírati. 



Modřín poskytuje pravý benátský terpenlin. Do 50— 601etého stromu vyvrtají se 

 asi 5 stř. nad zemí díry až do dřeni , a pak vytéká ročně 7 — 10 liber terpentinové 

 smůly. V zimě se díry zase zacpou, a stromu se může tím spůsobem 5—6 let pouzí- 



