377 



anebo 421elá noc na točnách Uranových nedala by se nikterak srovnati s pomčry 

 zemského života. 



Další hlavni výminka, na kterou pi-i poměreoli organických bytosti potřebí zřetel 

 vzíti, jest líže. Složení lidského těla , síla a velikost jeho oudů hodí se jenom k tó 

 vehkosli tíže, jaká panuje na povrchu zemském. Totéž shledává se při všech organi- 

 ckých bytostech. Kdyby tíže na povrchu zemském byla tak veliká jako na Jupiteru, 

 lámaly by se větve od stromů a veliká íásl rostlin klonila by se k zemi, člověk mohl 

 by jen stčží vykonávati nejmenší pohyby. 



Takovýmto rozjímáním přijdeme jenom k zápornému výsledku, vyplývá totiž 

 z něho, že poněvadž viihec na ostatních planetách líže docela jinačí jest nežli na zemi, 

 poměry pozemšfanů nehodí se pro jiné planety. 



Jiná pozoruhodná okolnost při organickém životě jest, že každá organická bytost 

 potřebuje tekutiny ji obtáčející — vzduchu neb vody. Sotva by stálo za to, vyjádřiti 

 domnění, zdali tělesa naší slunetSní soustavy vůbec, tak jako země , poskytuji tylo vý- 

 minky organického života , nebof museli bychom buď čtenáře své bavili nekonečnými 

 hypothesemi, anebo upřímné, ač málo potěšitelné vyznání učiniti, že posud ani ničeho 

 nemohlo o tom býti vyšetřeno , aniž jest nejmenší naděje , že bychom časem něčeho 

 jistého se dovčděli. 



Jediné nebeské těleso činí zde výjimku, totiž měsíc. Větší jeho blízkost dovo- 

 luje zevrubnější pozorování, a již dříve viděli jsme, že tam scházejí dva nejpotřebnější 

 požadavky zvířecího živobytí, a že lidské bytosti, jalo jsme my, nemohli by na 

 měsíci obstáti. 



Naskytuje se tu však dvojí věc, kterou sluší v úvahu vzíti. Předně nalézáme 

 již na zemi — pomíjejíce veliký rozdíl mezi zemskými a vodními zvířaty — v rozlič- 

 ných místech velmi rozdílná ústroji, jak toho požadují poměry klimatické, i můžeme 

 s jistotou vysloviti, že při stvoření země nebylo obmýšleno, aby tytéž rostliny a zvířata 

 rozšířily se po celém jejím povrchu. Polární medvěd nikdy nebyl ustanoven pro země 

 obralnikové, aniž lama a palmy pro krajiny točnové. Když ale totéž ústrojí ani k tomu 

 není ustanoveno, aby zaujalo všecky části zemského povrchu: jak mnohem méně dá 

 se předpokládati , že by se mělo rozšířiti po všech částech sluneční soustavy. Než 

 dejme tomu, že všecky části sluneční soustavy stvořeny jsou k tomu, aby sloužily za 

 obydlí rozumným bytostem stejného oučelu jako pozemšťané — domněnka to, která 

 nemá v sobě nic ku pravdě nepodobu i ho — tím ještě není řečeno, že by podmínky 

 jejich jsoucnosti musely býti všude stejné. Nalezáf se ve všemmíru veliká rozmanitost 

 forem, jak nás o tom poučuje nepochybná zkušenost. Můžeme tedy tu samu rozma- 

 nitost předpokládati také v ústrojích a v podmínkách jejich jsoucnosti, při čemž bližší 

 ustanovení zanecháváme obraznosti našich čtenářů. 



Nástiny životopisíi če.skýcli přírodoskumců. 



Od Dr. Viléma Weitenwebra. 



VI. Antonín rytíř J u n g m a n n. 

 Bolestnou ztrátu utrpěla letošního roku česká literatura v horlivém spisovateli, 

 Praha pak v jednom z druhdy velice vážených pomocníků k porodu. Dne 10. dubna 

 toliž zemřel důstojný jubil, professor, Doktor rytíř Antonín Jan Jungmann v 79. 



