18 
6. Iridium. V rozloku Polyxenu v královské lučavce zůstává nerozpustný zby- 
lek; tento byl od Descotila, Foureroya a Vauguelina za nový kov považován, Smithson 
Tennant ukázal však, že obsahuje dva nové kovy, z nichž jeden nazval Iridium, druhý 
Osmium. 
Polyxen obsahuje 1—5%, Iridia; mimo to nalézá se ještě v Zridosmium, o ne- 
rostu v podobě malých, velmi tvrdých a křehkých, co olovo šedých zrn s Polyxenem 
u Siserska na Uralu a v Kaliformii; nerost ten obsahuje 25%, Iridia a 75%, Osmia. 
Taktéž nalézá se v Osmiridium, nerostu v podobě malých, co cín bílých lístků a zrn 
ze 46:77 Iridia, 49:33 Osmia, 3:45 Rhodia a 0:34 železa složených; naleziště jeho jest 
jako u předešlého, pak u Kušminska a Nevjanska na Uralu a v Brasilii. Též se na- 
lézá v Platiniridium; které má podobu zrn stříbrobílých, ze 7685 Iridia, 1964 platiny, 
0-98. Palladia a 178 mědi složených a spolu s Polyxenem u Nižního Tagilska a Ne- 
vjanska, pak v Avě se vyskylujících. Konečně nalézá se v Zritu, nerostu v podobě 
černých, lesklých šupin v dulinách větších platinových kousků na Uralu, z oxydulu 
Iridia, Osmia a železa a z oxydu chromového sloučených. 
Iridium má barvu stříbrobílou a jest nejtěžší a bezpochyby také nejtvrdší ze 
všech kovů, hutnost jeho obnáší 23, v ohni není rozpustný. Jmeno obdrželo od pro- 
měnlivosti barev svých kysličínků čili oxydů. 
Známe asi 50 sloučenin Iridia s jinými látkami. 
Upotřebení jeho vadí posud nerozpustnost a nesvařivost toho kovu v ohni. Ky- 
7. Osmium obdrželo své jmeno od silně zapáchajících par, jež vydává ky- 
selina osmičelá. Nalézá se v Polyxenu v 06—1%, ve větším množství v nerostech 
při Iridiu uvedených. Osmium jest porosní, silně lesklý, modravěbílý kov kutnosti 10, 
Osmiových sloučenin známe asi 45. 
8. Ruthenium, poslední a nejméně známý průvodce platiny, bylo nalezeno teprva 
r. 1844; avšak G. Osann snažil se již r. 1928 ukázati, že Osmium-lridium obsahuje 
ještě jiné látky. Klaus nalezl takovou látku skutečně a dal ji jmeno Ruthenium. Na- 
lézá se v ruském a americkém Polyxenu, v prvním ve větším mnmožtví, též v Osmiri- 
dium, zůstává po rozpuštění ostatních kovů docela nerozpuštěné, má povahu porosní, 
lesk kovový, barvu bělavě šedou, hulnost 86 a nedá se ami v plamenu třaskavého 
plynu roztopili. 
Jardin des plantes. 
Od Eman. Purkyně. 
(Pokračování.) 
Dostali jsme se na své procházce po zvěřinci Jardinu des plantes až k oněm 
míslnostem, kde se chová ptactvo. Jest tu nejprve stavení (50) s klecmi dravých ptáků, 
podobně zařízené jako budova dravců- čtvernožců, pak rotunda podobná oné pro tlusto- 
kožce, v níž se zdržují zpěvné ptactvo, kury a holubi. Ve větší ohradě, rozdělené 
v menši zahrádky (60) na spůsob zahrady jelenů obývají pštrosovití, v jiné bahenní a 
vodní pláci  Pozorujmež nejprvé dlouhé stavení (50). © Předesíň jedna jest velká 
klec, celá sklem pokrytá, a tak proti změnám povětří chráněná. Hemží se tam opic 
mezi ptactvem — papuchů. Zcela jako směšní ti čtverorukáči naplňují pokřikem jizbu, 
