29 
Nejsevernější místo země, jež dosud lidské oko uzřelo, je hora Parry 82% 30 
(2500) v zemi Grinnellské, již Morton na výpravě Kane-ově uzřel.  Parry dosáhl na 
moři 829 45/. 
Ouzemí to je z vělší částky planina kopcovilá, na východě více prahorní, na zá- 
padě více z novějších dob (silurní, uhelní, až k lřelihorní v ruské Americe), kteráž 
nikdež vysoké hory neukazuje (nejvyšší vrcholy v Gronech mají 4400“). avšak zřídka 
kdy veliké roviny, leda v močálech ruské Ameriky ; vělším dílem je lo kopcovina několika 
set střeviců, zřídka 1000—2000' vysoká. Celá vnitřní Gronie (mimo přímoří) jest jeden 
ledovec snad 3—4král větší než Německo, jenž leckdes až k moři zasahuje, a jenž 
i zásobívá severní Atlantické moře. Západní ostrovy, ač studenější, ledovcův nemají, > 
ale dosti polí věčného sněhu, Do podrobného líčení horopisných a zeměslovných po- 
měrův jednotlivých ostrůvkův nebudeme se pouštěli. Téměř celá Gronie skládá se z pra- 
hor, vedle porfyru, čediče, permského a lřetihorního úlvaru známe k. př. sloje hnědo- 
uhelné u Diska atd. Zhojných důležitých úkazův zeměsloví zdejšího uvedeme led v zá- 
toce Ešhooské hluboko pod zemí, která se nahoře prslí zelená, o němž již Kolzebue psal, 
a bujné zbytky tropické někdy flóry (kamenouhelné, stromovité, kapradí, permské atd.) 
a fauny (ješlěry, vice velikých bylinožroutů), zvláště výpravou Heraldovou objevené, 
Z plodin nerostních, zde hojných, uvedeme jen krásné drahokameny gronské (be- 
rylly, cirkony, granáty), kovy (měď, železo, leštěnec, kyz, ač i ryzí železo, tak že se 
již mluvilo o zakládání dolů na ně, kdyby nebyl nedostatek dříví, paliva a lidí), síru, 
tuhu, hlavně pak kryolith atd., Netřeba říci, že plodiny nerostní všecky jsou dosud 
neužily, pročež jsme se při nich nezdrželi, majíce látky pro několik archů před sebou. 
Kane tvrdil znova, co již slarší udávali, že loliž ledovce u Jakobshavnu nyní 
tam slojí, kde dříve domy byly. Již dříve mluveno o domech starých, teď ve vodě 
stojících; Belcher našel stavení a stopy lidské na nejzazších ostrovech Parryských blíž 
vždy olevřeného arklického moře, kde teď zřídka kdo zimuje. A však nelze z loho 
dosud odvozovat, žeby Gronie klesala, krajiny ly že se nastudily, neb ledovce žeby po- 
Povětrnost ze spisů Kaneho a j. dosli známe, zvláště Dove ji pilně sestavil, ač 
o větrech ald. ještě málo víme. Z tabule Rinkovy víme, že v Upernaviku vychodní 
(v zimě */, v celém roce '/), severní a jihovýchodní (v letě) větry převládají, v Ja- 
kobshavnu více východní, v Godhaabu severovýchodní, východní a jihovýchodní. 
Deště padává v Upernaviku jen 13 palců, v Jakobshavnu 29, v Godhaabu 41, ale 
za lo 33:57 a 83 palců sněhu, což ukazuje, že sever je sušší, kontinentalnější. 
V Labradoru je střední roční teplo v Okaku — 3" (Reaumur, jakož i vše následu- 
jící), taktéž v Nainu a Hebronu (— 3:3") ; měsíc leden v Okaku má — 169 a měsíc srpen 
= 89 střední teploty. V Gronech je střední roční teplo v Lichlenau 092%, u Lichtenfelsu 
— 239, v Novém Ochranově — 18, v Godhaabu — 2-39, v Jakobshavnu — 41" v Ome- 
naku — 6:19, v Upernaviku (nejsevernější osadě) — 8:8, v záloce Westenholmské — 122; 
ale největší měsíční Zima jen — 4 (Lichlenau) až — 27 (Upernavik), největší měsíční teplo 
-+ 6 Cichlenau), kdežto v arklických západních krajinách měsíce nejstudenější — 269279 
© zimy, a nejleplejší jen 2:49 mívají, což ukazuje na více konlinentalní podnebí posledních. 
— V ruské Americe v Unalašce (Huluku) jest + 2-8, v Porl Clarence — 53, v zátoce 
- Kotzebueské — 63, v Jukonu — 77; v posledním má leden — 26 a srpen + 15" 
V jižním díle má tvrz Confidence — 8", Churchill — 6, York — 2, Chipewayan. též, 
