30 
Cumberland — 1, Fort William + 1 atd.; rozdíly měsíců jsou — 169 až — 24% a + 6—169, 
což více kontinentalní podnebí prozrazuje. V nejsevernějším díle jsou nejstudenější 
místa celé arktické Ameriky příslav Renselaerský — 15:6, Disasterbay s — 1447 (slřední 
teplo února — 31, nejteplejšího měsíce července + 16%, zátoka Božího smilování 
— 143 (leden má slřední teplo — 309, nejteplejší měsíc červenec + 2); pak přichází 
ostrov Melvilleský s — 1426, pak zátoka Northumberlandská s — 1425"; ostatní jsou 
menší, ale nejnižší ještě — 10 (ostrov zimní); spolu je tu z větší části měsíční zimy 
až —309, pozorováno ale vždy — 34—36 až i -— 40 — 43" R. (Macelure, Belcher atd.), 
největší teplo — 8" až 12“ (Belcher, Parry atd.). Největší zde pozorovaná zima jest 
— 45" R. (Kane), což jen — 489 R, předčí, jež Neverov 21. ledna 1838 v Jakutsku po- 
zoroval, a — 50" R, (102" F.), což Back u Fort Reliance zkusil. 
Jak ale člověk uvyká takovým zimám, nejlépe z toho vysvitá, že výprava 
, Belcherova cítila po nich teplotu + 3 — 4* C. na slunci co nesnesitelné horko. Suther- 
land spal v pokoji při 18“ F (— 6“ R) a vypravuje zkoušky tyto: Muž zakopaný ve 
sněhu při — 4" F. přivedl okoli své za 20 minut na + 209 F, od — 28" F. za pět 
čtvrtí hodin na + 3" F. Na slunci měl + 40“ F, ve stínu — 16, aneb + 2" a — 319F. 
Bylinstvo nejlépe známe, neb každá anglická výprava dala své sbírané byliny 
popsati, a díla, jako Hooker flora borealis americana, Lange flora Groniae, Mayer flora 
Labradorská, Ledebour flora Rossica, pojednání Richardsonovo o hranicích bylin na se- 
ver atd. nedoslávají se skoro všem ostatním florám. Z nesčíslných skoro přispěvova- 
telův podotkneme Seemanna (flora ruské Ameriky), „výpravy Kotzebua, Beecheye, Par- 
ryho, Rossa, Lyona, Kaneho, Inglefielda, Franklina, Backa, Scoresbyho, Graaha atd. 
V celku je flora ta velmi chudá, sotva více než 3—400 druhů fanerogamů obsahujíc, 
(Flora Labradorská dle součtu Decandolla 224 fan., krajina západních Eskimáků čili 
ruská Am. dle Seemanna 242 fan., dle Beecheye 190, ostrov Melvilleský 76 fan., 
49 kryplogamů dle Browna, flora gronská dle Lange-ho 320 spec. fan.) Většina z nich 
je stejně ač řídce roztroušena, jen že v Gronech ještě někleré evropské formy více 
převládájí, v Labradoru kanadské, v ruské Americe zase sibiřské a oregonské. Z prv- 
ních uvedeme Loiseleuria procumbens, Rhododendron lapponicum, Pedicularis lapponica, 
Gnaphalium norvegicum, z druhých Kalmia glauca, Pinus alba. Anemone. crassiflora, 
z třetích Polemonium caeruleum, Phlox sibirica, Delphinium Menziesii, Claytonia, Iris 
sibirica, 
Rodiny vlaslně arktické jsou Crucifery (dle Richardsona v polárním pásmě se- 
verně od 73" s. š. 16, jako Draba, Cochlearia), Caryophyllacey (11, jako Silene, Lyclmis, 
Stellaria, Arenaria, Cerastium), Saxifragy (12), trávy (13), Rosacey (5), poněkud i Ra- 
nunculacey (Ranunculus hyperboreus, nivalis, frigidus atd.), Polygoney (Kónigia islan- 
dica, Oxyria reniformis). V Gronech 46 Cyperaceí, 35 Gramineí, 25 Crucifer, 24 Ca- 
ryophyll, 20 Composit, 15 Rosaceí, 13 Juncaceí atd. — Z ostatních rodin jsou jen řídcí 
záslupcové, nejvíce jen v jihu: Epilobium, Composity (7 u Richardsona); v Gronech 
ještě 22 kapradí (Lanye s- Isoetes lacustris a Lycopodiemi), 2 Umbellifery (Archangelica 
off. i Clalossia (?) scoticum, 2 Galium, 4 Orchidey (Lislera cordata, Corallorhiza innata), 3 
Crassulacey a (2 Serophularineí atd. Zyláštních arktických forem velmi málo: několik 
Crucifer, jako Parrya, Edwardsia, Platypetalum ; trávy, jako Phippsia, Duponlia , pak eriko- 
vitá Diapensia ; — v celé ruské Americe jsou jen 4 byliny pouze zde domácí (Seemann). 
Tak zastupuje žlutokvětý hezký mák (Papaver nudicaule) rodinu tu tropickou až na nej- 
