89 
Ryb uvedl z Gron Rink 69 druhů, z nichž jsou, nejdůležitější potravou, Cottus 
grónlandicus, Sebastes norvegicus, Cyclopterus lumpus, Gadus. ovak, Salmo carpio, 
Mallotus arclicus, Sceymnus microcephalus“  Belcher též nové ryby našel, Richardson 
americké podrobně popsal, z nichž zvláště hojné lososy potravou Indianů jsou. Důleži- 
tější je arci rybářství, mržo- a velrybolovectví evropské, pročež jedině krajiny ty mimo 
výpravy, vědecké se navštěvují, ač za 30 posledních let v severních končinách 210 lodí 
zahynulo, Velryby totiž v jižních končinách vyhubeny jsou, a musejí se v nejzazších 
severních koutech u ledu hledat, kde. slíhají nesčíslné proudy Clio, Beroe i jiných 
měkkýšů, jimiž se někdy celé moře zelená a které jim za píci slouží, Velryby se- 
verně od úžiny Behringské nesly v posledních dvou letech po 16 mil. zl, stř,, nejvíce 
Amerikánům, jenž teď na 650 -lodích 0,200.000 tůnách velryby loví; ostatně jen Angli- 
čané u větší míře se velrybolovstí, ujímají,, méně Rusové, Němci atd, Hollanďané a Dá- 
nové skoro přestali. 
Řídká, jsou nižší zvířata, alespoň v nejzazším, severu., Parry našel hmyz Alpus 
borealis na ledě v 82"/", „V Melvillsku jsou jen člyři uvedeny (Bombyx sabini, Bom- 
bus arclicus, Členophora , Parryi, Chironomus. polaris), Též |Seemann a jiní mluví o 
řídkosti hmyzu., Mierčing , Ochranovský , missionář „, Uumočník Macelura, praví;,, že 
v Baringsku ani hmyzu nenašli, leda motýlů v největším teplu letním, 
1" Pochopitelno, že zde o orbě. neb pastýřství řeči býti nemůže; Eskimáky jak 
usedlé Dány v Gronii živí jen honba, a rybářstí, a kromě psa, a sobů nemají Eski- 
máci domácích | zvířat, Soby v Gronii počílá Rink na 120.000 kusů, kozy na, 400, 
ovcí, 20, hovězího dobytka 30—40, lisíc - kusů; poslední jsou, v držení 248 Evropanů 
(1955, proti. 9596 tuzemcům, jichž ale v zimě, 4856 hladem, silně, ubylo), 
Gronie dala r. 1955 9500 tůn vorvaniny, 47.800 koží mržových, 6300 sobových, 
4700 1 Jiščích, 1100 liber peří (v ceně ouhrnem ', mil. zl. stř.). 
"p „Nejdůležitější předmět je zde ale moře samo, jenž každoročně v podzimku za- 
„mrzává a z jara taje, ač v několika úzkých průlivech a chobolech, aneb po zvláště 
tuhých zimách nezcela, tak že mnohé výpravy, tam lodi své zanechati musely (Belcher, 
Parry „, Macelure,, Ross aj). Arci že jen na „mělčinách při, břehu až na dno 
Zamrzává, neb, v otevřenějším, moři zbývá pod ledem vždy voda nejhustší (asi 4" C.) 
Ayprolo nejtěžší, jíž se, život organický v moři udržuje, Z jara led z celé východní 
částky, zátoky, Baffinské k, jihu se hrne, když ;v úžině Davisské s proudem teplé „vody 
Zydihu, se potkává. Tím, se, celý, led ten v ohromných kramolách a balvanech stavívá, 
(W tyoří lak zvaný, střední led (middle ice) velrybolovců , kteří zde „nejvíce kořístí. 
p len kryje celý západní břeh Davisské úžiny a, Balfinské zátoky, od 68—74" (Kane), 
A,estaynje zněkdy, „zeela, plavbu na sever, Proudy ledu, teď líčené dokázaly prak- 
ticky lodi Kaneho na první výpravě v ledu zamrzlé, jež z úžiny, Barrowské jím 200 
jmilyaž ku, Jiga: gronskému se, dostaly, vody meviděvše, a loď Resolute, „od Belchera 
Řamtež: opuště ná, s, kterou se na Allantickém, moři, Amerikání potkali, načež ji vládě 
Anglické vrátili, „ked mořský rozpadává -se, nejvíce na tabule, ale led z ledovců 
„gronských,, někdy, 1200“ mogných a půl., nil angl. širokých (Kane), aneb 2400“ moc- 
© mých a míli v moři dlouhých (Inglefield), plove, co hory někdy 2—300“ vysoké (Kane 
— „yiděl 260" vysoké, Ross;325/, Scoresby, Beechey, a j. 2009, které se „až .do, Allanti- 
sk ho, moře severního dostávají, a jimiž tam, často, lodi mezi ně se. |dostavší ; zahynou. 
shedn, lomy, gronskému a „špicberskému, t. j, roztájení „jeho v severu eee moře, 
Živa. 1858. 
