38 
šuje, až konečně v tekutině cele rozplynou, což považujeme za jich strávení, an cos- 
podobného přirozeným spůsobem léž v žaludku se děje. 
Po tomto krátkém popsání obyčejných zkoušek o umělém trávení Pedám několik 
vlastních pozorování. 
I. Ve zkouškách o umělém trávení bývá. trávicí šťáva pouze v nádobce skleněné 
uzavřena, skleněnou deskou pokryla, beze všeho silnějšího tlaku mimo atmosférického. 
Toho v přirozeném stavu vlastně není, Žaludek nadán jest mohůtnými blanami svalo- 
vými, které kolem jeho obsahu ouplně se slahují a naň tlak značný vyvádějí, čož bez 
pochyby trávení přirychluje. kk 
Mimo toto všeobecné pnulí slavá se ještě střídavé stahování a uvolňování je- 
dnotlivých pruhů svalových, čili pohyby kroulivé, perislallické, čímž šťávy travné s po- 
travou dobře se promíchají. Přede vším ale potravní částky již rozemletím od' zubů 
k dalšímu strávení se připravují. : 
Ve zvláštních zkouškách brán ohled na tyto mechanické poměry. Předně učinili 
jsme srovnávací pokusy, davše do jedné sklenky s trávicí šťavou na nejdrobnější částky 
(V/"— 5) rozkrájený na tvrdo vařený bílek; v druhé sklence byl obyčejné velikosti 
v kostkách na 2“/ průměru. V první byl bílek za 1, hodiny ouplně rozplynul v šťávě 
trávicí, v druhé se ještě nacházely kousky nerozpuštěné i po člyrech hodinách. Aby- 
chom oučinek pohybování poznali, zřízena k tomu vlastní nádobka plechová s dvojná- 
sobnými stěnami, v jichžlo dutině se po chvílech voda 30" R. obnovovala, uvnitř pak 
byla šťáva trávicí se ztvrdlým bílkem. 
Tato nádoba se svým obsahem bez ustání se pohybovala, druhá pak nádobka 
s podobným obsahem v té samé teplotě stála v poklidu. V první se trávení ukončilo 
za 2, hodiny, v druhé ani po třech nebylo všecko slráveno. Konečně se jednalo 
o účinkování tlaku na stráveniny. Vzali jsme k té zkoušce sklenku bez mála 4 kry- 
chlových palců, a naplnili ji šťavou trávicí (6 kvintlů), přidavše k tomu 30 gránů týr- 
dého bílku. Nádobka se pak pevně pokryla deskou skleněnou uprostřed provrtanou, 
jejímžto otvorem roura baromelrová průměru 14'/,““ a 28“ dlouhá se vsadila a dobře 
oblepila, do roury pak až do ouplna vlilo čisté potravní šťávy, tak že trávenina tlaku 
asi 4, libry podléhala. Trávení bylo za 2'/, hodiny ouplně ukončeno, kdežto při oby- 
čejných zkouškách přes tři hodiny by bylo trvalo. Dokázáno tedy těmito zkouškami 
dosti jasně, že rozkouskování, míchání a stlačení potravy rychlejší trávení spůsobuje. 
II. Jiná řada zkoušek měla leu účel, aby se vyskoumalo, odkud přirozená šťáva 
stravní bere svou kyselinu. Že by k tomu sloužil zvláštní ústroj odměšující, nezdálo 
se býti pravdě podobno. Anatomie tlakového neukázala, žlázy pak žaludeční odměsují 
ve stavu lačnosli syřiště nekyselé, které teprv vlastností kyseliny nabývá, když blána 
žaludková látkou potravní anebo jinou, třeba nerozlučilelnou se podráždila, což se nám 
zdálo stávali se nejinak než reakcí nervovou, nervový pak agens podle stavu tehdejší 
theorie považoval jsem, ne-li za totožný s elektřinou, aspoň jí velmi podobný. Vzni- 
kla tedy hned myšlénka, zkoušeti, jakého vlivu by galvanismus vyváděl na umělé trá- 
vení. Předpokládalo se tu, že, jako galvanismus rozpuštěniny solnaté rozkládá na jich 
zásady a kyseliny, an tyto u pólu zinkového se sbírají, onyno pak u pólu měďového, 
podobně by jisté odvětví nervu (zde zvláště nervu bloudivého, nervus vagus) při zvý- 
šení nebo změnění jeho činnosti vyvádělo kyselinu k trávení potřebnou rozkládáním 
a přelučováním látek prvotních krve neho dužníny žaludkové. Zde pak to mohla býti 
