929 
kyselina chlorovodíková, „klerá, v organismu chlavně ve, spůsobě soli obecné všude se 
nachází. Zřídil jsem ledy galvanický sloup; o člyřidceti platkách 1! průměru; Vodiče 
jsem ponořil v sklenku naplněnou, tekulinou, trávicí, do ní pak, vložil, jak obyčejně, 
několik kousků na tyrdo vařeného bílku, 
Na blízku; konce vodiče pólu zinkového ukazoval papírek skoumací přítomnost 
kyseliny, na druhém pak pólu vyzrazoval alkali, v bílku, však i po, třech, hodinách 
v teplotě. příslušné (30" R), neukazovalo se ani sledu, slrávení, Hleděl jsem, tedy 
oučinky kyseliny a žíraviny co možná osamoliti, vzav, dvé nádobek, každou naplniv 
tekutinou. trávicí s bílkem ztvrzelým; abych pak oběh galyanického, proudu zavedl, 
spojil jsem obě nádobky vláknem bavlněným ,, dobře vodou. promočeným, a, ná- 
dobky dány do. přiměřeného tepla mašiny lihací. Hle tu po třech hodinách v ná- 
dobce pólu zinkového drobly bílku z většího dílu byly stráveny aneb, silně ; nalráveny, 
V nádobce pólu měďového byly bílky celistvé, ačkoliy na pohled změněné, jako tvaro- 
hovilé, Konečně povedlo se mi trávení galvanické i v obyčejné teplotě (lehdáž v čer- 
vnu 159—20» R), což velmi znamenité. jest a dalšího skoumání zasluhuje Ukazoyalo 
by -lo zase ma jakousi stejninnost (aeguivalent) elektřiny a tepla, což zvláště náleží 
k otázkám, o jichž rozřešení naše doba snažně pracuje. — Kyselina těmi, zkouškami 
vydobytá ukazovala známky chlorovodíkové, Hlavní však můj zájem tehdáž byl, do- 
kázali, že i při pravidelném trávení za živa nervy žaludeční galvanickým spůsobem u vý- 
vádění kyseliny oučinkují, což se mi zdálo tím podobnějším pravdě, že i jinde (Gymnolus 
electr., Raja torpedo 2. g.) činnost nervová oučinky elektrické spůsobuje, Abych to dokázal, 
obmýšlel jsem, mimo experimenty na zvířatech, také následující zkoušku na, vlastním těle 
učinili. Měl se galvanický vodič vláknem hedvábným obelkaný, dobře isolovaný, na konci 
pohltkem (bolus, co se polkne) pozlaceným (aby elektřinu odváděl) opatřený, polknouli, 
druhým koncem spojiti s velmi jemným galvanometrem, z něhož by protivný vodič vedl 
do země anebo laké jen rukou se držel. To se mělo díli v čas lačnosti, nebo v různých 
dobách zažívání, a měl se pozorovali stav galvanometru; zdali by, se nevyzradil jakýsi 
vývin elektřiny při trávení. Takové i podobné experimenty jsem zamýšlel ; nevyvedy jich 
však, jinými lehdáž odveden zájmy, mladšímu nynějšímu pokolení je, poroučím: 
30. V archivu Můllerově roku 1845 p. 281 a sl. sdělil jsem německému obe- 
censtvu svoje mikroskopická badání o nervích, která jsem již dlouho před lím (r, 1835) 
byl podal do ročníku lékařské fakulty university Jagiellonské v Krakově, kde však 
podle našich slovanských nepříznivých literarních poměrů snad ještě na dlouhá léta 
„ukryta zůstati měla, na škodu vědy i laké na mou vlastní. 
Odhodlal jsem se ledy vystavili je aspoň na okázalejší místo, široké, daleké 
veřejnosti německého přírodnichva, čemuž Archiv zdál se nejpříhodnější, 
Za pohnúlku k těmto badaním sloužilo odkrytí Burdacha mladšího o, chování se 
„ kyseliny oclové ke tkaninám vláknatým a jiným těla zvířecího, ješto všechny vláknalé 
částky, sklípovatina všeobecná, šlachy, svazy, onerví, okostí a j., zmočené kyselinou 
„oclovou, slanou se průzračnými, jiné pak částky, tuk, látka nervová, vlákna pružná 
co do pohledn zůstanou nezměněna, avšak obalena byvše vláknovím, jak mile tohoto 
ocet se dotkne, hned patrně, do očí padají. Tím spůsobem stal se ocet velmi důleži- 
tým skoumadlem v mikroskopické zvířecí anatomii. Jak mile jsem 0 té vlastnosti se 
opřesvědčil, nemeškal jsem hned co možná nejrozsáhleji té kyseliny použili, zvláště na 
„odkrytí prvotních vláken nervových, kde jinak méně. patrna jsou. 
