51 
dolinou svato-Janskou, Selisko, hole nad Magurkou a Prašivá (4100"), skládají se z oby= 
čejné žuly. 
Rula táhne se na poledním boku toho pásma, počavší od západního konce jeho 
až za Čerlovu Svadbu. Zvláště pěkně vyvinuje se v dolině Jarabské, Jasenové a jde 
k hole Magurské do Predajné.  Rula obsahuje lyléž nerosty jako žula, jen slída jest hoj- 
nější a živec a křemen v drobných zrnech. Dále na východ mezi Beniušem a Gaspa- 
rovci vystupuje zvláštní odrůda ruly porfyrové s velkými krystaly živce a zrny jasně 
modrého křemene velikosti drobného hrachu.  Odlržená kra ruly na. jižní straně Krá- 
lové Hole jest poněkud rozdílná od hlavní hmoty, má totiž v sobě červený živec, z ně- 
hož vylučují se ložišlě kruhozrné smíšeniny živce a křemenu. 
Rula aktinilová jest léž zvláštní hornina, obmezena jen na dvě místa, totiž. na 
hoře Uplazíku nade vsí Helpou a v dole Hodruši u Maluzína. Rula ta skládá se z něco 
delších kryslalův jasně zeleného, řidčeji lemnozeleného aklinitu (odrůdy amfibolu) a bí- 
lého živce, sloh její jest hrubobřidličný. Přimíšených nerostů nemá, jen nad osadou 
Hodruší vylučuje se silná sloj zemilé hnědé železné rudy. 
Svor obmezuje se na malou prostoru u Magurky a spočívá na žule, nad ním 
leží červený pískovec. Stříbrobílá slída a něco křemenu skládají tulo horninu. 
Břidlice mastková vystupuje mnohem mocněji a skládá vysoké hory a hřbety jako 
mezi Polomkou a Březnem v okolí Zavadky, Helpy a Pohořelé., Slídnatá hmota (sericit) © 
obyčejně převládá nad křemenem bezbarvým, má olivozelenou barvu, někdy do žluté 
neb bílé, někdy do černé zabíhajíci; v této poslední odrůdě převládá sericit, kterýž se 
dělí v tenké listy, tak že křemen sotva sklem poznati se dá; hornina ta vystupuje 
u kostela v Helpě; řidčeji vyskyluje se odrůda s větším zrnem křemenným, tak že po- 
—— vstane smíšenina zrnilá, jako u Bacuchu, v které sloje prahorní břidlice 5—6' silné se 
vylučují. Obyčejně proměňuje se sericil ve stříbrobílou slídu, která pokrývá křemen, 
-na hoře Prašivé a zámku Pohořelského objevují se lístky slídové 10—15 čárek dlouhé 
spolu se živcem červenavým, a lak přechází hornina v rulu. Spolu s těmi popsanými 
—— odrůdami břidlice vystupuje zvláštní drobnozrná křemenná hornina, která na vrstevních 
plochách obsahuje lupeny sericitu. © Drobná zrna bezbarvého křemenu spojují se 
často bez palrného tmelu, toliko na plochách vrstevních ,—1 palec silných viděti 
jest mastek. Břidlice křemenná přechází zponenáhla v sericitovou, mívá ale místy nad 
ním úplnou převahu; v části hory Prašivé u Pohořelé, nad lomy, na jižním boku Krá- 
lové Hole nad Telgarlem vyslupuje křemenná odrůda. 
Břidlice sericitová zavírá v sobě podřízené sloje živcové horniny od 20 do 30 
- stop mocné ; velké krystaly bílého a modravého živce a malý podíl bezbarvého kře- 
menu s řídkými lístky slídovými skládají tulo horninu, kteráž vystupuje, zvláště u Šťávy 
v dolině Bacuchu nedaleko Polomky nad lironem, pak ve štítě Orlovém. 
© Břidlice chloritová skládá toliko podřízená ložiště v břidlici sericitové ; malé 
lístky tmavozeleného chloritu mísí se se zrny křemennými a drobnymi krystalky kyzu 
| železného. Hora Baniska na cestě z Valašky do Března skládá se z té horniny. 
| Vápenec drobnozrný, žlutavý, šedý a černý, řídko úplně bílý, dělící se obyčejně 
-V tenké vrstvy, málokdy v silnějších ložiskách vyloučen, nalézá se na hranici vápence 
—— liasového a břidlice sericitové, v Ciskové dolině u hory Cikánu a táhne se až k hoře 
-© Ginduře nad zamkem Pohořelským ; na hoře Strouženíku v dolině nad Racovem. zavírá 
4* 
