58 
v rule aktinitové. Dle otevřených dolů soudíme, že dosahuje ložiště rudy znamenité mo- 
hútnosti, nedá se však o jeho bližších poměrech ničeho říci. 
Mezi Balašem a Hermancem stýká se bezprostředně s Nižnými Tatrami — malé pásmo 
prahor, ale má jiný směr nežli tyto, jde totiž od severovýchodu k jihozápadu a vy- 
stupuje uprostřed z vápence liasového, Délka jeho obnáší asi tři míle, šířka něco více 
nežli čtvrt míle. Zvláštního jmena toto pásmo nemá, jsouc příliš malé; poněvadž ale 
svůj zvláštní směr má, povstalo snad samostalným vyzdvižením. 
Blíže u Nižných Tater obsahuje žulu a rulu, všechny vrstvy u Balaše skládají se 
z těch dvou hornin ; dále na východ převládají ale skály obsahující sericit, jménovitě 
břidlice a slepence sericitové.  Břidlice podobají se docela popsaným břidlicem prahor- 
ním v údolí Rokycanském u Pohořelé, slepence čili konglomeraty vystupují ve velikých 
spoustách a skládají se obyčejně ze zrn křemenných co proso ba až co lískový ořech 
velkých a pak docela zaokrouhlených ; sericit zas bývá jasnězelený, někdy železnou ru- 
dou červeně zbarvený a pak se podobá slínu, Jak ze zelené tak i z červené odrůdy 
slepence vylučuje se střibrobílá slída, zvláště v druhé odrůdě. K břidlicem a slepen- 
cům přistupuje červený živec ve velkých krystalech, dávaje jim podobu porfyrnatou. 
Někdy se ztrácí v slepencích sericit docela, a hornina přechází pak v kamení křemenné 
nebo pískovec, při bližším ohledání spatříme však i v těch horninách lístky sericilu 
lesku mastného.  Břidlice sericitová dělí se obyčejně v tenké vrstvy, slepenec ve vrstvy 
tlusté, často však mizí vrstevnatost docela; obyčejně jsou obě horniny spojeny; kde se 
vyskytují vrstvy slepence, tam nechybí i břidlice sericitové. 
Horniny popsané jsou u Špání Doliny a Starých hor prostoupeny  nesčíslnými 
Žilami rudními zároveň mezi sebou běžícími, jež sloj břidlic a slepence 40—50. stop 
mocná přetíná. Žíly ve Špání Dolině (Herrengrund) mají jiný směr a úklon nežli 
v Starých Horách ; ony jdou od jihu k severu s malou úchylkou na západ a kloní se 
k východu pod 30—35*", tyto jdou od východu k západu s malou odchylkou k severu 
a kloní se k jihu pod 35—409, Mocnost těch žil jest velmi rozličná, počínajíc od 
4 stopy dosahuje až 35 stop; v celku jsou u Špání Doliny tenší, u Starých Hor llustší, 
Všechny couky provází obruba jílová 1—2 palce mocná. 
Ve Špání Dolině obsahují žíly hlavně křemen, řidčeji vápenec, v Starých Horách 
přistupuje ke křemenu ocelek často celý couk vyplňující, někdy přiměšuje se k němu 
krevel. Na obou místnostech jsou tyto nerosty někde zastoupeny barytem drobno= 
zrným barvy bílé, někdy červeně žíhané, pak drobnozrným sádrovcem co sníh bílým. Do 
těch nerostů jsou pak vlroušeny kyzy plavé a měděné, někdy v mocnosti 1—2 stop 
vyloučené, Rozkladem těch dvou nerostů povstává malachit a měděný lazur, pak síran 
mědňatý, kterýž ve vodách horských se rozpouští a k dobývání cementové mědi příle- 
žitost dává. Všude jest do couků též přimíšen kyz železný, řidčeji Coelestin pěkně 
vyhraněný, barvy bledomodré a Aragon v sloupcích bílých nebo sírožlutých. © Roční 
výtěžek těch dolů obnáší v průměru 24137 centů mědi a 1345 hřiven stříbra. 
