B ezý vé 
r 
U 55 
dozpytec Radde činil v jižním Nerčinsku meteorologická pozorování a obohatil znamenitě 
sve sbírky přírodnin, Roškov vydal se k Amuru, kdežto ustanovil polohu dalších 13 
mist. © jeho návratu do Irkutska nedošlo ještě žádných zpráv. 
Vedle této veliké výpravy východo-sibiřské vystrojila společnost ještě jinou k moři 
Chvalinskému, která měla za úkol, vyšetřiti stav tamějšího rybářství. Vůdcem výpravy 
učiněn akademik Baer. Mimo to účastnila se společnost také ve výpravě, vyslané od 
vlády do krajin Altaiských k navržení topografické mapy jejich, 
Vydávání ruského překladu zeměpisu Ritterova zdárně pokračuje. Vydavatel díla 
toho, Semenov, rozmnožil je přemnohými novými zprávami © Asii, z části to výsledkem 
svých vlastních cest, čímž dílo toto nabylo vysokého stupně původnosti. 
Čuchonec Europeus procestoval s pomocí společnosti pobřeží Bilého moře, a zaslal 
ji odtud bohatý material, 
Jedenáctý dil Pamětí společnosti, redigovaný od Jerofejeva, obsahuje zprávy 0 vý- 
pravě ku proskoumání devonské půdy středního Ruska, od společnosti zřízené. Pamětí si- 
biřské sekce vyšla během r. 1856 tři čísla, 
Poznovu začalo se jednati o zhotovení zeměpisního slovníku veškeré říše carské, 
-v jehož vyvedení uvázati se má společnost. K tomu konci zřízena jest zvláštní komisí. 
Konstantinova medalie, jejímž zakladatelem jest bratr císařův, veliký kníže Kon- 
stantin, udělena byla za rok 1895 a 1856 dvěma učencům Tengoborskému, za jeho „Stu- 
die o produktivních silách Ruska“ a Panderovi za jeho „Monografii zkamenělých ryb si- 
birské soustavy rusko-baltické gubernie.“ 
Na konec buďte zde ještě udány články, čtené ve valných schůzkách společnosti bě- 
hem roku 1856. Jsouť to následující: O geodetických pracích v Rusku od r. 1848—56 
od Maximova, Zlomky popisu cesty v krajině Orenburské od Nebolsina; O sopečných zje- 
vech ve střední Asii od Semenova; Výjimky ze zprávy akademika Baera; O rybářství 
v moři Chvalinském od Zablockého; O svatebních obyčejích a obřadech v Šadrinském 
okresu od Srezněvského; O prostředcích k dostižení arktického polu; Zpráva o plavbě po 
řece Manyči ; Plavba po Amuru sibiřské výpravy od Maaka; konečně: O nynějším stavu 
železního průmyslu v Rusích od Hagemeistra. 
Chemický rozbor některých sloučenin mědi, nalézajících se v Nižnotagilských dolech. 
Dle ruského A, E. Nordenskičlda (syna) od Arnošta Vysokého, *) 
Chemické rozbory zjevujících se v přírodě rozličných rodů sloučenin kyseliny fosfo- 
rečné s mědí čili pseudomalachitů nevedly dosud k žádným upokojivým výsledkům, © Mezi 
mimi rozeznávají sice několik rodů — Ehlitu, Fosforokalcitu, Tagilitu, Dihydritu a jiných — 
stechiometrická však formule i obyčejně zjevujících se není docela ustanovena. Kůhn 
a Rhodius dávají Fosforokalcitu následující formuli: 6CnO. PO; + 3HO Arfvedson a Her- 
mann naproti tomu 5CuO, PO, + 2HO. Hermann vyvedl pro Ehlit formuli 5CuO. PO; + 3HO 
a Kůihn 4CnO. PO, + 2HO a tak dále, pročež se zdá potřebí znovu rozložiti tyto nerosty 
za příčinou zevrubnějšího ustanovení jejich chemických součástek. 
Nikde se tyto nerosty nenalézají v takové hojnosti a rozmanitosti, jako v měděných 
dolech v Nižním Tagilu na Urálu, kdež tvoří jednu z nejhlavnějších a nejbohatších rud 
© mědi. Rozličné druhy pseudomalachitů zjevují se zde v tolika rozmanitých tvarech, dle 
pohledu poznenáhla v sebe přecházejících, že by velmi těžko bylo, ustanoviti dle zevnějších 
*) Jak v Rusích, tak se nalézá i v Čechách, n. př. u Krucburku, u Tří Seker, několik zajímavých 
fosforoměditých nerostů, které snad časem i u nás důležitými se stanou. Z ohledu na ně podává“ 
me článek tento, Red. 
