60 
Mně se v měsíci srpnu 1857 dobrá příležitost vyskytla, spatřiti velikou škodu od 
polních myší v obcích Štěrboholské, Hostavické, Kyjské, Malešické, Hrdlořezské a Hosti- 
vařské v okresu Karlínském. 
Co bývalý hospodářský úředník vídával jsem škodu, kterou myši obyčejně hospo- 
dářům na obrodě činívaly, protož se mi zdála náramná škoda od myší, kterou mi rolníci 
živě líčili, k víře nepodobná a jich žádost o slevení daně z pozemků, na kterých se škoda 
nalezne, nepodstatná, Domníval jsem se, že soběetví některých našich rolníků již takového 
stupně dosáhlo, že ani myším pastvy nepřejí, poněvadž náhradu za ni požadují. 
Přijda však na pole, nabyl jsem přesvědčenosti, že bylo udání o řečené škodě rol- 
níků pravdivé. Nikdy bych tomu byl nevěřil, že mohou polní myši hospodářům takovou 
škodu učiniti, kdybych to byl vlastníma očima neviděl. Na některých polích, kde obilí 
nedávno ještě pěkně stálo, spatřil jsem toliko sem a tam několik stebel na stojatě, která 
požatá neb posečená nebyla by ani čtvrt mandele obnášela. Jistý hospodář ze Štěrbohol 
mi vypravoval, že krásnou pšenici na svém poli před několika nedělmi prohlížel a na 
dobrou sklizeň se těšil. Podruhé když k svému pšeničništi přišel, kde toliko několik ste- 
bel na stojatě spatřil, nemohl pry ani své pole poznati, Pohled na takové role byl velmi 
smutný. Misto krásného obilí bylo na poli viděti toliko nesmírné množství myších děr, 
ze kterých skoro při každém kroku staré a mladé vypasené myši vybíhaly, Půda byla od 
nich tak podryta, že se země pod nohama bořila a dle toho se již souditi mohlo, jakou 
škodu myši tam učinily. Již počátkem měsíce května m. r., když počalo obilí stéblovati, žraly 
myši sťávnatá přisladlá stébla i jich listy, a když pozdějí obilí uzrávalo, překusovaly sté- 
bla blízko půdy, která jako poražené kmeny na zem padala, Stébla ta překusovaly pak 
na malé kousky asi na 1—2 palce délky, a toliko u plného zralého klasu nechaly kousek 
stébla, asi 8 čárky dlouhou stopku, kterou braly do huby a tak klasy do svých špižíren 
neb stodol (děr asi přes půl stopy pod zemí) zanášely. V děrách, jenž se nacházely 
v prostoře jedné čtvereční stopy, nalezlo se 600 klasů pšeničních. V průměru měl jeden 
pšeniční klas 36 zrn, tedy obnaší 600 klasů 21600 zrn, Takových špižíren se sem a tam 
v hojném počtu a dosti blízko od sebe na polích a v mezích nalézalo. Kdyby se toliko 
jedna taková stodola v jednom čtverečním sáhu vynašla, a jenom polovička řečených zrn 
se v ní nacházela, obnášelo by to na jednom korci povrchnosti 8000" = 10800 X< 8640000 
zrn, nebo, když rakouská míra má 1,274.538 zrn*“), přes 4 korce. Obsahuje-li výnos je- 
dnoho korce povrchnosti v průměru jenom 6 korců, n. př. pšenice, tedy by hospodáři to- 
liko 2 korce pšenice zbyli po srážce dotčené škody. Když bereme ohled na tu okolnost? 
že již na počátku měsíce května m, r. myši obilí žraly, že panovalo veliké sucho a že je 
nahoře udaná ztráta zrní na jednom čtverečním sáhu velmi skrovně udána, tedy můžeme 
směle tyrditi, že myši hospodáře některé o celou sklizeň připravily. 
Poněvadž myši stébla na malé kousky překousaly, protož také hospodář na někte- 
rém polí žádnou slámu nesklidil, Ta ztráta by obnášela přes 15 centů slámy z jednoho korce 
(povrchnosti, kdyby se byla pšenice povedla. Suché počasí, které minulého roku panovalo, 
a překusování mladých šťávnatých stébel škodilo výnosu slámy, poněvadž bylo obilí řídké 
a krátké. Sem a tam překousnuté mladé stéblo opět nově vyhnalo, ale takové výmladky 
při náramném suchu zakrsaly a nevymetaly se. 
Když jsem ponejprv na velikém poli od myší spaseném toliko několik stebel obilí 
spatřil, tázal jsem se rolníků, kam obilí z pole přišlo, a zdali myši také slámu sežraly, 
která by byla skoro dva veliké stohy obnášela. Pravili, že jsou klasy v myších špižír- 
nách, a sláma na řezanku překousaná že leží na poli. Mezi travou spatřil jsem množství 
*) Viz Živa ročník 1857 sv. 4., str. 277. 
