61 
překousané slámy , jako kdyby byl někdo pole  řezankou poházel, Starší a zpodní 
vrstva řezanky počala již tliti a hníti, a z hojné žně, na kterou se hospodář na jaře těšil, 
zbylo mu toliko slaměné hnojidlo, které snad zaorané více vydalo, než podmítnnté strniště. 
Z toho vysvítá, že tato škoda od myší hospodářům více ublížila než krupobití, při kterém 
rolník nepřijde o slámu ke krmeni a podstýláni. 
Po slunce západu myší nejčetněji na pastvu vycházely, a když takových asi 40.000 
'žneček na jednom poli svými ostrými srpy (zoubky jako jehly špičatými) stébla zralého 
obilí překusovalo, tedy jich šverkání (chrupání) a pískáni v noci okolojdoucímu bojácnému 
cestovateli hrůzu nahánělo. — 
Někteří rolníci pravili, že myši kolínka u překousaných stebel žerou, "Tomu není 
tak, poněvadž množství kousků slámy s kolínky na poli leželo. Stébla suchá tedy snad je- 
nom jakožto hlodavci z přirozeného pudu překusují na malé kousky. — Že myši zanešené 
mokré klasy z děr vynášejí, jak mi to rolníci vypravovali, a na slunci suší, to též není 
k víře podobno, poněvadž jsem později nalezl, že v děrách navlhlé zrní v klasech  klíčilo 
a vycházelo. Také jsem nepozoroval, že by bylo klasů v děrách ubývalo, poněvadž myši 
zrní v klasech nežraly. Když tedy v podzemních špižírnách zrní brzy klíčí a vyhání, tak, 
+ jako zaseté obilí, tedy se snad myši toliko o to starají, aby se na obilí, které vyžene, v zimě 
pásti mohly. Vepřový dobytek na polích hojně naplněné špižírny vyrýval, klasy sežíral 
a pakli se někde myš opozdila, také tu i mladé v pelechu pohlcoval. Zvláště bagouni byli 
při lapání myší velmi obratní. Chudý lid, když viděl, co vepřový dobytek ze země do 
bývá, nemeškal též klasy ze špižíren vykopávati, a v krátkém čase naplnil své nůše. Ho- 
spodářové též tak zamešených klasů dobývali, nebo při podmítce (podvůrce) vyorané klasy 
sbírati dali, a zrostlými klasy drůbež krmili, 
Při překusovaní stebel myši žádného pořádku nedržely a obilí v nepravidelných plo- 
chách spásaly. Obyčejně se vypasený kus pole podobal červišti (okolišti), více nebo méně 
© rozsáhlému nebo nepravidelnému mnohoúhelníku. Někdy se myši více v pravo nebo v levo 
na poli zapásly. Nápadné bylo, že někdy kus krásného obilí uprostřed rolí nebo na levé 
- neb na pravé straně nedotknutý státi nechaly a jinde zase všecku obrodu. zničily. Jistý 
rolník pravil, že se myši při tom řídí podlé svého — žulnáru (žurnálu). Na kamenitých 
polnostech jsem málo myší spozoroval, poněvadž jim závady při rytí a vyhrabování děr 
překážely. U takových rolí se více zdržovaly v jich mezich a březích, kdežto své hrady 
měly. Břeh polní byl často tak hojně od myší provrtán, že se země sesula. Vůbec jsem 
zpozoroval, že myši nejraději v mezích a polních březích sídlí, kde jim mokro škoditi a je 
zahubiti nemůže. Z oraného pole se obyčejně stěhují do řečených hradů, nebo jestliže se 
ve vůkolí málo pastvy nalézá, vystěhují se na pole, kde mají ještě dostatek potravy. 
Myši také náramou škodu na jetelištích činily. Krásný jetel spásly do mrti, a pa- 
ličky (medulky) na ten spůsob jako klasy do děr zanášely, Na některých lukách nalezl 
jsem myší cestičky (drážky) blízko od sebe vyšlapané, v nesmírném počtu na všecky strany 
směr mající. Nejchutnější a nejkrásnější trávu myši sežíraly a velikou škodu dělaly, Ze- 
lený hrách a řepka, zelí, později cukrovka (buryna) neb jiný druh řípy, i brambory též 
jim chutnaly. Burynu neb brambory vyžíraly myši tak, že z nich někde jenom kus. slupky 
© zbylo. Buryna vyžraná se již na první pohled na buryništi poznala podlé zvadlých lupenů, 
které často jediné z veliké řepy zbyly. 
Až posud panující povětří a lidské namáhání o jich zahubení myším málo uškodilo. 
-Nedávno viděl jsem od nich spasené ozimní obilí, kteréžto pole jsem na první pohled nemoh) 
© rozeznati od nezasetého, poněvadž místem ani obilního lístku spatřiti nebylo. Do mrti myši 
osení sežraly. Jestliže kořínky osení také pozdějí sežerou, bude tato setba docela zmařena, 
"Ale kdyby se i to nestalo, a kořínky ze země opět nové listy vyhnaly, bude předce na 
h 
