69 
moři táhne. Zeměslovně je planina palaestinská jurský vápenec s dolomitem co podstatou, 
nad kterým někdy pazourkovitá křída a před ní u moře třetihorní a nejmladší vrstvy leží. 
Jurské vrstvy skládají hory, jednotlivé kupy, ku př. Betlehemská, hora Olivetská, Karmel 
skládají se z křídy, i při Mrtvém moři hojné, kde se v ní sůl a síra vyskytují; taktéž 
objevuje se tam asfalt, jako u Hasbeje. Řídce se v ní čedič ukazuje, jako u Genesaretu, 
v planině Esdrelonské atd., východně v Ledře, Iauranu atd. ale panuje. Jurské vápence 
někdy železonosné skládají i Libanon, v nichž se na více místech dobývá hnědouhlí. 
Povrchní křidové a třetihorní vrstvy jsou nepatrnější, taktéž pískovce zelené, slíny, 
zelenokamen atd. V Antilibanu jest nad jurskými vápenci křída povrchní mocnější, 
kryje pak i s diluvialním pískovcem stráně k Damašku a Buké, a jest místy proloména 
čedičem a zelenokamenem (Russegger). 
Liban má nejvýše asi 9000 Pař. stop výšky ve vrcholu Fům el Mezreb, Dž. San- 
nin 8770“, Knisse 6800, les cedrový 5820“, prosmyk mezi Tripolim a Bálbekem až 7400, 
prosmyk Mugisse 5010, Záhleský 4220“, ves Hasrún 5250/, Eden 4454, pramen Nahr 
el Kelbu 4800", Nahr Ibrahimu 5800“, Džebel el Drus prý 5000“ (jak hádá Russegcer) atd. 
Nížina Buká (stará Cólesyrie), údolí řeky Leontes lezí podél mezi Libanem a An- 
tilibanem. Pramen řeky Leontes (Nahr el Litany) blíž Bálbeku cenil Thomson na 4000 
angl. Bálbek udává se 3580“ Pař. (3332 až 3909“ dle rozličných), Zahle 3150“ ves 
Merg 2880“, řeka Leontes u Džub Dženin 2947, u Barguru 41100“, u mostu Džisr el 
Chardalš 524“ nad m., rozvodí mezi Jordanem a Leontem 2300“ (Dž. Arbel u Hasbeje). 
Antilibanon nejvýše vyniká v Hermonu (Dž. eš šeik), jejž Russegger na 9500. 
cenil. Dž. Bludan má prý 6800, dž. Džovalan 5000“, prosmyk nad Zebedaním (3800") 
prý 4650“, Hasbeja 2200", Kanneylra 2920. Východně klesá do planiny, v níž Damašek 
2250“ (2186' — 2300) nad m. leží, okolí jeho je ale horopisně neměřené. Celé údolí 
Jordanu jest nižina, která hluboko pod mořskou hladinu padá, ale za Mrtvým mořem 
údolím Araba zas k jihu vystupuje; ještě 4 míle jižně od Mrtvého moře má 10“ pod hla- 
dinou mořskou, a rozvodí k Rudému moři dosahuje již více nežli 600“. Pramen Jordanu 
u Hasbeje cenil Russeger na 1200“ nad m. (Bertou měřil 563), pramen Tell el kadi 
udává Bertou co 323', Wildenbruch co 504 nad m. Jezero (Bahr) el Hule cení Bertou 
na — 21,  Wildenbruch na 90“ nad m. Jezero Tiberiasské leží asi 700“ pod m. 
(—613' až —793"), Jericho — 630', místo, kde se poutníci z Jeruzalema v Jordanu 
koupávají, 1190“ pod m. Mrtvé moře dle Lynche —1235“ (Symonds —1231“, Russegger 
—1334"), dle Rotha —1290' (Sodom —1260. 
: Východně od Jordanu v Palaestině zajordanské (Perea atd.) nemáme vědeckých 
měření ; výška hor Adšelonských cení se na 6000', Gileadských na 5000, Belkaských na 
3000“, Moabských na 3000“, Astarothu dávají 1200“, Džerase 2000“ nad m. 
—— Palaestina předjordanská (Judea, Galilea atd., záp. od Jordanu) vystupuje povlovně 
od moře planinami (Saronská, Safetská, Ramla jen 350" až k pohoří 2500"—3000“ (po- 
hoří Judskému, Efraimskému) a náhle na východ klesá. Jediné pohoří u moře Kar- 
mel jest 16—1700' vysoké, a dělí zas celou planinu judskou na dvě nestejné půlky. 
Střed planiny oné u pramene Lubie jest jen 100' nad m., Jesdreel 440“ — Nejvyšší 
místa planiny judské mezi Lubbanem a Biré mají 2330, Mizpa 2920“. 
: Od severu k jihu máme Safed a Hunin 2600“, Hattin 1030“, Kedes 1258, Malý 
Hermon 1747“, hory nad Tiberiášem jen 700“, horu Tábor 1800“ asi (1683:—1872) z ro- 
viny severovýchodně 590“, severozápadně 250“ vysoké, Dženin 390" Nazaret 1030, 
