70 
(820—11619,, Sichem; 1700; (1569: —1731“, horu, Garizim 2398, Sanúrskou planinu 1200, 
Samarii 1440“, Tayibié 2730, Jerusalem (Zion) 24504; (2350'—2479"),, horu,Olivetskou 
2500“ (2250'—2531"), a zas klášter Mar Saba 700“ Kidron tamtéž jen, 50“, nad -m;, 
Betlehem 2450“, Hebron 2740“, Semua; 2225/, Toherie 2040" prosmyk; Sufa 1434“ atd. 
Jižněji nastupuje rovina, pouště el Tih u Džebel Roechi jen 985, ve, Wadi Chalassa 
jen 655“ nad m. E 
Rovněž jednoduché jsou poměry vodopisné. Mimo! Jordán i jezera, jež on tvoří 
(Hule,/Genesaret, Mrtvé moře), jest zde jen bystřic; a potoků+v. letě vysychajících; Jor* 
dan má mezi Iule a Mrtvým mořem 19 mil délky a 50-70 šířky, hloubka:nej= 
větší jest 10—12', tak že pro čluny splavný jest. Mrtvé moře, 230 mil věliké; -slujé 
teď Bahrein Lut (moře Lotovo). V jižním díle jest jen 12—16' hluboké; břeh jen! 5“, 
tak že lze půl hodiny v něm se broditi ; severně ale až 1227/, u břehu západně 500', 
východně až 1052“ Dno je jíl, sůl, popel a krystaly. vulkanických: neřostů: Voda 
padává v letě výparem © 10—15, a stálou mlhů nad ním udržuje. Vody: vlastní: jest 
0,735, chloridu magnesiového 0,145 %, kuchyňské. soli 0,078, chloridu vápennatého 
0,031"4atd.; poměrná váha při 609 F. obnáší 1,227.. Nicméně: plavou: někdy“ na něm 
asfaltové kusy, nejvíce po (zemětřeseních zde tak“ častých. a zhoubných.. Ehrenberg 
našel ve vodě 41 druhů Polygastrů, 5 Phytolitharií, 2 Polythalámie, nejvíce sladkovodní 
a křidové druhy infusorií, ale i vé vodě jordanské některé mořské druhy; tak že'se:zdá, 
jakoby Mrtvé moře bylo bývalo někdy sladkovodní jezero -a jen nedostatkem od- 
toku zesolnatělo. / 
Povětrnost jest velmi málo známá, Jerusalemu dávají střední roční teplo 43" R 
(zimě 8", t. ráno 6", v poledne 10" a na večír 8"; létu 19"), v lednu a v prosinci jest Abreátí 
teplo 69 R.; v červenci 209%. © Dle ročních pozorování (1855) českého františkána 
P. Hůtticha z Jachimova jsou extremy 1"R. a 27"R. Sněhu skoro neznají (1818 padl), 
jen jíní; 1754 zmrzlo ale u Nazaretu 25 osob. U Jericha pozoroval Robinson 31*R. 
ve stínu. Pršívá jen v zimě (odříjna do března), pak nastává takové sucho, že celá země 
se podobá poušti. Panující jest vítr západní, pak severní, ajen z jara východní. Jižní řídký. 
Zimnice a mor bývaly jen dřív hojné (poslední r. 1838 přestal), za lo bývá cholera, 
k. p. 1855, strašná. V Bairutu jest střední teplo 169R.; leden má 10", srpen 22"R. 
Rostlinstvo je k hanhě vzdělaného světa pramálo známé, jen některé byliny po- 
psané od Rotha, Bovéa, Boissiera, a od Lynchovy výpravy (Griffith) atd, Popisu nestává ; 
neb starší práce Hasselguista, Pocoka, Rutheho (u Klódena) nejsou k potřebě, Nelze 
proto ani čísla čeledí, ani poměry. jejich udati, Flora je téměř čislč středomořská, | z 
téměř všecky čeledi též u nás, rody i v celém středomoří se vyskytují, až na několik 
poustevních bylin. Hosté z teplejších krajin jsou řídcí a jen v nižinách : Acacia heterocarpa 
(agregtjs Sieb.?) v polích, Psoralea a luna Acanthus dek ULU, Pan KU 
cera, Daemia cordata u Hebronu, Acacia ák ve Vadi Araba atd. Vůbec však. jsou u 
označující byliny středomoří: voňavé labiaty, vavřín, Viburnum tinus, Arbutus andrac hne, 
cisty (creticus), pislacie (terebinthus, alah bible, lentiscus palaestina), Passerina ald. 
Bezlesí jest až na nejzazší hory všeobecné, tak že trní, a krayího hnoje co pa- 
liva se používá. Jen; sem tam. zůstalo zanedbáním něco starých lesů neb krnějících 
keřin, nejvíce tam, kam stáda a zapalování trav, jež pastýří v obyčejí mají, nedosahují, 
