74 
ke kamení zbraňuje sice výparu, nikoliy ale padání vody, a tak vniká, vláha dolů 
nesmírným tlakem své hmoly a klesli sobě cesty, jež smysly svými nadarmo slopujeme, 
Obnáší-li voda v kamení jen 1 díl ve stu, proniká vrstvu zemskou 2000 slop silnou 
již spousta vody, která by na povrchu 50 stop hloubky měla, A všechna tato voda 
pochází jen z rosy! Množství vody, které Labem do moře se vylévá, obnáší ročně asi 
tolik, že by se jím celé jeho poříčí vrstvou jednu stopu silnou pokryti dalo, Během 
roku jest ledy. potřebí, aby povrch země v těch krajinách jednu stopu vody do sebe 
vzal, „ledy RPnpě asi Ja PPR což ZAS „jpěké u. větší míře, se dělén Poněvadž, ve 
manila jest, musí p voda v jedněch vrstvách rychleji, v druhých volněji, se 
pohybovati, Nad lěnito se voda nadrží, někdy i pod nimi. Vrstvy nedotýkají se 
bez přetržení, nýbrž zanechávají mezi sebou mnoho volných prostorů,, a lěmi se, voda 
dolů pohybuje. Tak se stávají vrstvy vodovody, podle nichž voda brzo vodorovně, brzo 
dolů neb nahoru se pohybuje, jak směr i úklon, jejich se mění.. Kde na syé cestě 
vystoupí na, povrch země, lam tvoří voda studánku čili pramen, 
Vrstvy, mají v horách úklon vždy větší nežli v rovinách, a stojí-li, i i f těchto 
pod úhlem šikmým, povstaly roviny zrušením hor, které druhdy nad ně,se vypínaly. 
V rovinách, kde leží vrstvy zemské více vodorovně, dávají vodě málo příležitosti po 
ní se pohybovati, nýbrž tato spíše jimi prosakuje. Jinak jest lomu v horách, Mezi 
naklončnými, často kolmo zdviženými vrstvami spěchá voda dolů, následujíc polohy 
jejich, a nalézá cestu k základům horským a pod dno údolí, až vstoupí zase na den, 
kde se vzhůru obracují. Všude , kde následkem zákonů hydrostatických vodě z lůna 
země lze vyniknouti, prýští se její prameny na úbočích hor, někdy i na temenech, 
v lůně údolí, na vysočinách, v nižinách ba i na mořském dně, kde se ovšem přítom- 
nost jejich jen tenkráte prozrazuje, mají-li teplejší vodu nežli moře. 
Na cestě, kterou voda od svého vstoupení do země až zase k svému vystoupení 
probíhá, přijímá tutéž teplotu, jako vrstvy zemské, které s větší hloubkou také větší le- 
plotu mají. Při svém výstupu vzhůru pohybuje se ale voda nezřídka rychleji nežli dolů, 
a nemůže ledy vší teploty pozbyti, kterou v teplejších útrobách země obdržela, Pra- 
meny, jejichž voda jen z vrstev pochází, kde teplota od povrchu závisí, mají po celý 
rok teplotu právě panující, jsou tedy v zimě studenější, v letě teplejší. Takové pra- 
meny však, které vyrážejí z hloubek, na něž teplota povrchní více nepůsobí, mají po 
celý rok vodu stejně teplou, s ohledem na vzduch zdají se tedy v zimě, teplejšími a 
v letě studenějšími býti. Takové prameny konečně, které z hloubek ještě větších po- 
cházejí, dávají již palrné svědectví o teple, jaké v takových hloubkách panuje. | Vše- 
chny takové prameny slovou teplé U Givarto-Fiállu v Laponsku, kde průměrní roční 
teplota obnáší — 3" C., jest pramen mající 42" C. již teplý. V horkém pásmu meza- 
sluhuje toho jmena často ani pramen 30" C, teplý, Známe prameny rozličné de- 
ploty, Prameny v Teplici české mají teplotu 46" C, zřídla Karlovarská 799. Ň na 
ostrově Ischia u Neapole 999 C., v Gaysiru na Islandu 400" C. Tof jest. největší Stu- 
peň tepla pro zřídlo, poněvadž jak známo při vyšším leple voda v páry, se mění. Pod 
vělším tlakem však zůslává voda i při vyšším leple ještě tekutá, a takový tlak (spů- 
sobuje se samou vystupující vodou. Ponořenými teploměry bylo nalezeno v Gaysiru 
ve hloubce 30 stop teplo 104" C., ve hloubce 65 stop bylo 124 C. Na tomto n? 
rozehřání pod Wlakem vody samé spočívá násilné vyrážení vody zjícnu, Gaysira, BOR — 
