75 
vadž voda v hloubce velmi rozehřátá, blíže, hladiny náhle v páry se mění, a vadu 
syrchní „vybazuje, což po každém, novém naplnění jícnu znova se opakuje, Čím, hlouběji 
voda do země vniká, lím, větší teplotu musí pro tlak na ní spočívající míli, aby se 
Y páru proměnila, Na povrchu země rovná se tlak vzduchu tlaku vodní vrstvy 32 stop, 
nebo tlaku rtutní vrstvy 27 palců vysoké, Poněvadž kamení v průměru asi dvakrále 
hutnější jest, nežli voda, musí, tlak zemské vrstvy asi 16 stop mocné celému tlaku 
vzduchu se vyrovnati, a v hloubce 16000 stop musí tlak země 1000kráte tlak vzduchu 
převyšovati, Teploty, přibývá do hloubky asi o 4“ C po každém 100 stop, Porovná-li 
se lento zákon se zákonem, podle něhož se lakem bod varu vody zvýšuje, obdržíme asi 
vec dvou mílech hloubky hranice, „kde již žádné tekuté vody býli nemůže, nýbrž kde 
všechna v „páru proměněna jest, Všechna povrchní voda. leží tedy vlastně na télo pod- 
zemní páře, jí jest naznačena mez, za kterouž voda co, kapalina vniknouli nemůže, — 
M vodou vniká do země též množství plynné látky, kyslík, dusík a kyselina uhličita vzdu- 
chu. Tyto plyny pronikajíce vodu jsou příčinou, že ona mnohem více kamenů rozpouští nežli 
bez nich ; zvláště obsahuje-li v sobě mnoho kyseliny uhličité, které ji nejenou vzduch, nýbrž 
v hojnější ještě míře trouchnivějící rostlinné částky v prsti poskytují. S množstvím ky- 
seliny uhličité, s rostoucím teplem ve větších hloubkách přibývá také rozpouštějící vlast- 
nosti vody. 
: Žádná látka není snad ve vodě nerozpustná. Některá, v jedné sloučenině skoro 
nerozpustná, rozpouští se velmi snadno v sloučenině jiné. Voda prostupujíc půdu spů- 
sobuje nesčíslné rozklady a připravuje si tak rozpustné, sloučeniny, jež do sebe přijímá. 
čkteré hmoty rozpouští voda bezprostředně: jeden díl kuchyňské soli ve třech dílech 
vody, jeden díl sádrovce ve 400 dílech vody, asi 3 dily kyselíny křemíkové v 10000 
dílech vody. Jiné hmoty rozpouštějí se snadno ve vodě proniknuté kyselinou uhličilou, 
jako vápno, dolomit, ocelek a jiné uhličitany. Z prvního rozpouští taková voda 23 dílů 
v „10000 dílech, 
di Plyny s vodou do země vniklé sloučí se dílem s rozličnými látkami, jako kyslík 
jmenovitě s kovy, kyselina uhličitá s vápnem ; dílem vycházejí zase s vodou na povrch, 
jako dusík nebo část kyseliny uhličité, jejíž pod zemí rozkladem uhelných limot po- 
vstalé množství od kyseliny ze vzduchu pocházející odděliti se nedá. 
n Kyselina křemíková, již voda v zemi rozpouští, dílem vychází v pramenech na 
en, dílem slučuje se s jinými hmotami. Uhličitany rozpoušlějí se ve vodě, pokud má 
sobě, „kyselinu uhličitou, a, křemen sráží se na jejich místě. Voda bez lé kyseliny 
PR čuje ale uhličitany, odnímá jim kyselinu uhličitou a poskytuje jinak slabé kyselině 
konikové příležitost, sloučiti se s látkami rozličnými, Tento rušivý účinek vody na 
uhličitany j jest znamenitě podporován teplem, pročež teplé prameny, nebo takové, které 
z velkých hlubin přicházejí a leprva na cestě se ochlazují, znamenité množství 
kyseliny uhličité vydychují. Také tlakem do hloubky rostoucím usnadňuje se rozklad. 
Každým zmnožením tlaku zvětšuje se laké množství kyseliny uhličité ve vodě, kleráž 
ystoupivši zase „vzhůru při zmenšeném tlaku opět z vody těká. Tak povstávají větším 
dílem kyselé vody, jako u Bíliny V Čechách, u Šťávnice a Bardějova v Talrách atd. 
nožství kyseliny uhličité tím spůsobem ze země vycházející jest znamenité. Ye 
Františkových Lázních v Čechách vydává každých 259 krychlových stop vody 5700 
ků stop té kyseliny. V okolí Frankfurtu, Giessenu, Fuldy a Hammelburka 
čmcích vydychuje půda dle výpočtu přírodoznalců denně 212009 krychl, „stop 
