cv s; 
89 
stalo Také Seiban-Dagh u jezera Van a Sindsjar jsou veliké sopečné hory. Nejpatrněji ob- 
jevuje se však sopečná povaha Armenie na vysočině mezi řekami Kur a Araxes, jejíž 
temeno zdélí 54 mil sopečnými homolemi pokrylo, jest, a kdež Alaghez má výšku 12900“ 
Také na hřbetě Kavkazu vyzdvihují se nejenom obě nejvyšší temena jeho Elbrus 
(473509 a Kasbek (155009 co. sopečné hory, nýbrž i mezi těmilo dvěma obry hor- 
skými nalézá se ještě několik starých vyhaslých sopek, z nichž Pasemla, třetí hora-co 
do. vysokosli, „Olupenou homolí svou. se vyznamenává. — Také v Syri a Palaestině 
vyskytují se palrné stopy sopečné činnosti, též v. Arabii u Mediny, Moky a Adenu. 
Jižně. za Kaspickým mořem nedaleko Teheranu vyzdvihuje se Demavend, 13800“ vysoký, 
jenž dosaváde páry vypouští; na východním břehu toho, jezera vydává hora Abisča 
neustále páry, na západním břehu stojí pak vyhaslá sopka Savalan, Indický poloostrov 
Kuč má množství malých vyhaslých kuželů; taktéž zde sluší připomenouli tak na- 
zváné Hoš.ny v Číně, z nichž čas od. času plamen šlehá, jakož i věčný oheň u Baku. 
Též u břehu Horošanky blíž Ocholska nalézá se však mnoho výrobků sopečných. 
Živé sopky asiatské pevniny jsou nyní na poloostrově Kamčatce sestředěny. Er- 
mán počítá tam 21. živých sopek ve dvou skoro souběžných řadách, mezi nimiž se 
ještě celá řada vyhaslých sopek táhne. © Klučevskaja sopka, vystupující 14790“ zrovna od 
hladiny mořské jest, nejvyšší mezi nimi, 
Kolem celého východního a jihovýchodního kraje Asie proslírá se, začínajíc od 
Kamčalky, pásmo sopečných ostrovů, a sahá až do Bengalského zálivu. Na severovýchodu 
obsahuje ostrovy Kurilské, na východu ostrovy Japanské a Mariánské, dále k jihu ostrov 
Formosa, Filipiny a Moluky, pak menší ostrovy Sundské a Javu, konečně pásmo sopek 
na Sumatře a V. Bengálském zálivu. 
Nebudeme zde nesčíslné sopečné, homole a jícny, kleré až do nejnovějších dob 
částečně strašlivou moci soptí, zejmena uváděli. Nejhusléji v celém lomlo pásmu, ba 
na celé zemi; jsou sopky na Javě. seřaděny, zvláště na západní straně, kde jich 16 
údolí Čitarum dvěma souběžnýma řadama obstupuje. Také ve východní části ostrova - 
jest 16 dílem 10000“ převyšujicích sopek, 
Mezi všemi pevninami vyznamenává se Amerika nejvělším množstvím sopek. Neb 
od mysu Hornu až k průlivu Beringovu láhne se v délce 2000 mil podél západního 
břehu pásmo sopek, kleré zároveň nejvyšší temena amerických hor obsahují.. Mimu to 
jest Amerika obstoupena řadou sopek na malých Antillách, na ostrovech Galopagos a 
v-severu sopkami Aljaskými, 
Sopky jižní Ameriky, jsou seřaděny ve třech velikých řadách v Chili, Bolivii a 
Ouitě. Řada chilských sopek počíná v Patagonii a prostírá se zdélí 165 mil až k sopce 
Acancagua, počílajíc 24 sopek. Z lčch jest nejvyšší Acancagua (21770) v Chili, nej- 
vyšší -to hora celé Ameriky. Po přestávce 165 mil počinají sopky v, Bolivu, obsahujíce 
V pásmu 85 mil dlouhém asi 9 kuželitých homolí, -mezi nimiž sopka Sehama nad vyso- 
činu pískovce u místa Turco 4500“ co nejpravidelnější olupený kužel vystupuje, abso- 
lutní výšky ale. 20600“ dosahuje. Mezera 223 mil dělí řadu lěchto sopek od. dvojité 
řady sopek guitských, které ohromnou, vysočinu, guitskou obstupují. K východní řadě ná- 
leží sopka Sangay (460809 Tunguragua (152649), Kotopaci (17900), Antisana (18000)', 
k západní řadě Corguairazo (147009, blízko u Chimboraza (21000), Pichineha (47600) 
a!Paslo' (12600). Severně za měslem Vaslo, kde se pohoří Andes ve tři větve dělí, 
vyniká mimo jiné ještě sopka u Lolůny (46900). Z okoli, jižní Ameriky jmenovali 
6+ 
— 
