84 
sluší přede vším tři sopečné ostrovy, které r. 1836 mezi městem Valparaiso a ostro- 
vem Juan Fernandez z moře vystoupily, ale až na jeden mořem zase rozkotány byly, 
pak skupení sopek na Galopazských ostrovech, kde Darwin 2000 větších amenších sopeč- 
ných jícnů napočetl, mezi nimiž jícen na ostrově Albemarle %/„ mil v průměru má, Na 
malých Antilách leží řada sopek, která se od oslrova Martinigue přes ostrovy Santa 
Lucia, St. Vincent a Grenada, pak přes ostrovy Dominica, Guadeloupe, Montserrat, Ne- 
vis, St. Christoph a St. Eustatius v délce 90 mil slopovati dá. — Na úzkém prahu. 
který jižní Ameriku se severní spojuje, stojí v délce 170 mil řada 38 sopek, hlavně 
okolo jezera Nikaragua a města Guatemala, dílem na hřbetě, dítem u paty Kordiller- 
ských hor. Vyjmouc Javu není nikde na zemi tak mohutná řada sopek vyvinuta. K řadě 
této připojuje se po mezeře 85 mil řada sopek mewikánských, 149 mil dlouhá a 6 sopek ob- 
sahující. Mezi těmi jest sopka Popokatepetl (16600“) nejvyšší, vypínající se malebně 
na ohromné vysočině mexikánské. Dále k západu vyslupuje na rovině pamětihodná 
sopka Jorulo (4000"), teprv roku 1759 povstalá, a celá řada ukončuje se sopkou Ko- 
lima (11260. 
Mezi sopkou Kolimou'a poloostrovem Aljaskou jest na celé pevnině severoamerické 
velmi málo sopek. Jenom podél západního pobřeži vyskylu!le se na poloostrově Kalifor- 
nii sopka de las Virgines a v Oregonu sopky Hood a St. Helens. Dále k severu vystu- 
puje z moře u ostrova Sítky sopečná hora 2600“ vysoká, a lak též se považují vysoký 
Cerro de Buen Tiempo (13800“) a hora Eliášova (16800") v ruské Americe za sopky. 
Ještě výše k severu před poloostrovem Aljaskou vyzdvihuje se sopečná homole Jljam- 
jan (113209. : 
Poloostrov Aljaska nese na svém konci 3 sopky, kleré se se sopkami Aleutských 
ostrovů v jednu řadu sestavují, asi 36 soplících homolí obsahující. Mezi těmi vyniká 
na ostrově Unimaku velikolepý špičatý kužel, „„Pogromnoj““ nazván, pak sopka Kišaldin- 
ská (8400“), sopka Makušín (5136) na Unalašce a památný sopečný ostrov Ivana Bo- 
goslova teprv r. 4796 z moře vyniklá. Oslrov Ummak má dvě hořící sopky, ostrov 
Atka tři, a také na ostrovech Kanjaga, Tanjaga a Goreloj vyzdvihují se velkolepé 
sopečné hory. 
Pevnina australská jest sice již na severozápadu pásmem východoasiatských 
sopek obstoupena, však také na severu a východu táhne se kolem ní mohútné pásmo sopek, 
které se k asiatskému ostrovu Nová Guinea připojuje, na němž několik sopek se kouří, a 
běží přes Nové Hebridy k Novému Zealandu i prostírá se až do Ledového moře jížní ločny, 
kde na blízku magnetického pólu pod šířkou 77,9 dvě ohromné sopky Frebus a Terror 
se vyzdvihují, ona 11700“, tato 10200“ vysoká. 
Také na ostrovech Tichého oceánu jest několik skupení sopek, Sandwichské ostrovy 
mají veskrz sopečnou povahu; na největším ostrově Zavái vyzdvihuje se obrovská 
Mauna- Roa (14900", na jejímž severovýchodním svahu se otvírá jícen Kiranea %4 
míle široký a žhoucí lávou, jako ohnivé jezero, naplněný. Také z Přátelských óstrovů 
jsou některé sopečné, mezi Společenskými ostrovy má Olaheiti vyhaslou sopku 11500“ 
vysokou. © Mendaňské óstrovy (Marguesas) jsou neméně sopečné, jakož i konečně Vel- 
kónoční ústrov, jehož temeno (1100) sopečným jícnem jest opatřeno, 
V severním Ledovém moři nebylo dosavad žádných sopek pozorováno. Na Zslandu 
však, nejbližším to oslrovu u Gronie, jest sopečná činnost čas od času náramně prudká 
a rozsáhlá. Nejživější mezi tamějšími sopkami jest Hekla (4800"), ostatní jako Skaptar, 
