101 
theorie Newtonova, byl hvězdář Flamsteed, osobní nepříznivec jejího vynálezce a slabý 
mathemalik, 
Ve Francouzich průchod zjednal Newlonovu učení teprva Voltaire, vrátivší se 
r. 1728 z Angličan ; úplně však tam opanovalo teprva ku konci minulého století, když 
poslední Karlesiani vymřeli a déle nemožno bylo upírati uznání pravdě, vždy více 
Divno pak zůstává, že i v době, když již lheorie lalo v každé vzděláné zemi 
všeobecného uznání došla, ba za samých našich dnů ozvali se mohl hlas jako jest 
Hegelův, jenžlo (Encyklop. $. 270) praví: „Kepler objevil zákony volného pohybu, po- 
krývající ho nesmrlelnou slávou. Od nějakého času však slalo se modou říkali, že New- 
ton první nalezl důvody neb důkazy lěchto zákonů. Jen málo kdy as přenešena jest 
sláva prvního objevitele nespravedlivějším spůsobem na jiného. Z toho jest patrno, 
jak málo těmlo věcem rozuměl proslulý německý filosof. 
Nesmíme zde mlčením pominouti ještě jiný nález Newtonův, totiž odkrylí pří- 
čin, které spůsobují postupování rovnodennosti a jež nalezl ve sploštěnosli země na 
točnách jejích. Kepler, jejž nesnadno opouštěla jeho obraznost, vyznal, že mu nelze 
ani tušili příčinu lokolo úkazu. 
Newton byl konečně první, klerý dokázal, že i komely pohybují se v kuželo- 
sečnicích, a že tedý louž silou udržovány jsou ve svých drahách jako planety. 
Spisy Newtonovy jsou čelné. Kromě již uvedených, — na kterých spočívá sláva 
jeho ak nimž ještě přičístí dlužno optické přednášky jeho na universitě Cambridgecké, 
vydané r. 1728, již po jeho smrli, pod názvem: „Optical lectures read in publick 
schools of the university of Cambridge,“ — dílem za svého živobytí vydal, dilem po sobě 
v rukopise zůstavil ještě mnohé jiné spisy, kleré však, pokud nesáhají do oboru, 
v němž Newton byl mistrem nevyrovnaným, mají toliko podřízenou cenu. 
Úplné vydání všech spisů Newlonových podnikl Horsley v letech 1779—1785 
v pěti kvartových diléch. A však vytýká se mu, že v něm přece scházejí rozličná 
pojednání, která se musejí bledali ve „Philosophical Transactions“ v Birchově slovníků 
i na jiných místech, udaných ve Waltově brilické bibliografii, Obsah Horsleyova vydání 
jest následující : 
Díl L (1779). 
1) Arithmetica universalis. 
2) Tractatus de Rationibus primis ultimisgue. 
9) Analysis per aegualiones numero terminorum infinilas. 
4) Exempta guaedam ex epistolis ad series fluxionesgue pertinentia. 
5) Tractatus de guadralura curvarum. 
6) Geometria analylica sive specimina artis analylicae. 
8) Emmeratio linearum tertii ordinis. 
Díl II. (1779). 
Philosophiae naturalis principia mathemalica. — In hoc tomo continentur: Prin- 
cipiorum libri priores duo, de molu corporum. 
Dil III. (1782), 
1) Principiorum liber tertius, de systemate mundi. 
2) De mundi syslemate. 
3) Theoria lunae. 
