119 
života našich zvířat záležeti dáti, aby se tím stal český přírodopis mládeži a dospělému 
lidu zajímavějším a užitečnějším. Se zajímavou tou stránkou přírodopisu utkví i popis 
zvířete snáze v paměti čtenáře, zvláště jestliže se ve spise řádný obrázek zvířete nalézá. 
Daleko jsem toho vzdálen, abych zevrubné popisy zvířat zavrhoval. Toho je též 
potřebí, proto se ale nemá užitečnější a zajímavější část zanedbávati. Ovšem jest pozorování 
života zvířat velmi obtížné a požaduje mnoho horlivých přírodopisců, 
Prostředky, jichž se k hubení myší používá, jsou následující : 
1.. Lapání myší do pastí rozdílného druhu. 
2. Také se myši lapají do zasazených hrnků polévaných, aspoň jednu stopu hloubky 
majících. Hrnce takové zakopají se na místě, kde se nejvíce myších děr nachází, zároveň 
s povrchem pole. Do těch hrnců naleje se asi do polovice vody. Myši na svých vy- 
cházkách tam spadnou a utopí se, Není-li možná do hrnců vodu naliti, tedy musíme 
k nim bedlivě přihlížeti a chycené myši zabíjeti, aby se tam hladem neumořily. Z polé- 
vaného hrnce, zvláště je-li jeho dno širší než hrdlo, myš polní nevyleze, když do něho 
spadne, poněvadž neumi tak dobře lézti ani do výšky skákati jako domácí myš. 
3. Zvláštním zemním nebozezem vyvrtají se na pozemku, kde se myši nejvíce 
ubnízdily, díry asi tři palce ve světlosti a asi jednu stopu hloubky, © Aby byly stěny 
těch děr hladké, namočí se váleček tak tlustý jako je díra široká do vody, a pak se do 
ní strčí a několikrát se otočí. Otáčením válce nabude vyvrtaná díra přiměřené hladkostí. 
Do těch děr tak jako do hrnců napadají myši, a zastrčením řečeného válce se v děrách 
zamačkají. 
4. K zadušení myší kouřem používá se zvláštních přístrojů, kterých zde pro ob- 
mezenost popsati nelze. Kdo by je a spůsob vykuřování poznati chtěl, nalezne je vy- 
obrazené a důkladně popsané v Hospodářských Novinách v ročníku 1857, str. 283. Tento 
spůsob hubení myší potřebuje mnoho času a více lídí, je tedy dražší, a stojí-li obroda na 
poli, učiní se veliká škoda také pošlapáním obilí. 
5. Kde se blízko polí nalézá dostatek vody, mohou se myši naléváním vody do děr 
hubiti. Nejlaciněji a nejvydatněji se myším uškodí, když se pole vodou podžene. Oby- 
čejně ale bývá v tom čase nouze o vodu, když suché počasí myším svědčí. 
6. Zkušeností ztvrzeno jest, že se myši z děr vystěhují, když do nich hnojnici, 
zvláště koňskou, nalejeme. Na ten spůsob se také pole hnojnicí zúrodní, pročež se zvláště 
schvaluje, máme-li hnojnice dostatek a neškodi-li to rostlinám , které stojí na tom 
místě, kde hnojnici do díry lejeme. Při tom se ale také mnoho škody nadělá pošlapá— 
ním obilí, jestliže ještě na poli stojí. 
7. Otravování myší polních je zapovězeno, pročež není potřebí o něm zde slov 
šířiti.  Toliko varujeme hospodáře, aby tajně jedu k hubení myší nepoužívali. Neprozře- 
telným potřebováním jedu k řečenému účelu stalo se již mnoho neštěsti, a děti i odrostlé 
osoby od toho zemřely. Mnohý hospodář tím otrávil vlastní užitkový dobytek, nebo nej- 
úhlavnější nepřátely myší. Když myš otravu pozře, v krátkém čase vyleze z díry a oby- 
čejně venku pojde. Otrávenou myš pak buď vepřový dobytek, kočky, psi, kolčavy, dravé 
ptactvo atd. sežerou a také pojdou. 
8. Při hlukokém orání asi 9—12 palců hloubky mnoho myší se zahubí tím, když se 
těžký zemní výkrojek (brázda) na utíkající myši přiklopí a svou tíží je zalehne. Tento 
spůsob hubení myší dobré výsledky měl u Velikých Čakovic v Karlínském okresu, jak to 
tvrdil tamní ředitel cukrárny pan Ahrens. : 
9. Mnoho myší se také při orbě zahubí, když je mládež košťátky neb | metlami 
za pluhem ubíji. Hůlkou je těžko myš trefit, pročež se k zabíjení košťat neb metel po- 
užívá. Na ten spůsob dal myši zabíjet ředitel hospodářství v Satalicich pan Josef Svo- 
boda. Na zoraném jetelišti 90 měr povrchnosti 8 chlapců 36,984 myší zabilo. Za 20 
